Prop. 6 L

(2014–2015)
Proposisjon til Stortinget (forslag til lovvedtak)

Endringer i pengespilloven og lotteriloven (tippenøkkelen, private pokerlag)

Tilråding fra Kulturdepartementet 17. oktober 2014, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Proposisjonens hovedinnhold

Kulturdepartementet legger med dette frem forslag til lov om endringer i lov 28. august 1992 nr. 103 om pengespill (pengespilloven).

Regjeringen ønsker å endre fordelingsnøkkelen for Norsk Tipping AS’ overskudd (tippenøkkelen) for å styrke idretten og kulturformål utenfor statsbudsjettet.

Etter gjeldende tippenøkkel går 56 pst. av spilleoverskuddet fra Norsk Tipping AS til idrettsformål, 26 pst. til kulturformål og 18 pst. til samfunnsnyttige og humanitære formål. Stortinget fordeler 11,1 pst. og Kongen 14,9 pst. av midlene til kulturformål.

Departementet foreslår å fordele spilleoverskuddet fra Norsk Tipping AS etter ny tippenøkkel i 2015 med 64 pst. til idrettsformål, 18 pst. til kulturformål utenfor statsbudsjettet og 18 pst. til samfunnsnyttige og humanitære organisasjoner.

Forslaget i lovproposisjonen er i samsvar med forslag til bevilgningsvedtak i Prop. 1 S (2014–2015).

Det legges også fram forslag til endringer i lov 24. februar 1995 nr. 11 om lotterier m.v. (lotteriloven) om legalisering av private pokerlag.

2 Endringer i tippenøkkelen

2.1 Bakgrunnen for endringsforslaget

I Meld. St. 26 (2011–2012) Den norske idrettsmodellen uttalte Kulturdepartementet følgende:

«Regjeringen går inn for å endre bestemmelsen i pengespilloven som regulerer fordelingen av overskuddet fra Norsk Tipping AS, den såkalte tippenøkkelen. Regjeringen vil styrke idretten og det frivillige kulturlivet ved å gi disse en større andel av Norsk Tippings overskudd som fordeles etter Kongelig resolusjon.

Regjeringen legger til grunn at det skal utvikles en ny tippenøkkel med sikte på at spilleoverskuddet fra Norsk Tipping AS skal fordeles med 64 prosent til idrettsformål, 18 prosent til kulturformål og 18 prosent til humanitære og samfunnsnyttige organisasjoner. Endringen vil gjennomføres gradvis etter beslutninger i det enkelte budsjettår. En endring i tippenøkkelen er begrunnet med at økt ressursgrunnlag er nødvendig for å sikre god måloppnåelse innenfor den statlige idrettspolitikken. Særlig gjelder dette i forhold til idrettsanlegg.

Spillemiddeltilskuddet til idrettsanlegg i kommunene har kommet mer og mer i utakt med behovet, uttrykt gjennom prioriteringer og søknader fra kommunene (jf. kapittel 6).

En ny tippenøkkel vil gi et bedre grunnlag for bygging og rehabilitering av anlegg lokalt, vil styrke arbeidet med å utvikle barne- og ungdomsidretten og vil intensivere innsatsen for et godt aktivitetstilbud til personer med nedsatt funksjonsevne og personer som i dag i liten grad er fysisk aktive. Tiltak for tilrettelegging for egenorganisert fysisk aktivitet og friluftsliv vil også styrkes.»

I tråd med dette la Kulturdepartementet frem følgende forslag i budsjettproposisjonen for 2013 (Prop. 1 S (2012–2013)):

«Stortinget samtykker i at fordelingen av Norsk Tippings AS’ overskudd fra og med 2015 endres slik at 64 pst. skal fordeles til idrettsformål, 18 pst. til kulturformål og 18 pst. til samfunnsnyttige eller humanitære organisasjoner som ikke er tilknyttet Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité. Midlene til kulturformål skal fordeles av Kongen.»

Stortinget fattet vedtak i samsvar med forslaget fra Kulturdepartementet.

Kulturdepartementet foreslo i Prop. 20 L (2012–2013) som første ledd i innfasingen å fordele overskuddet fra Norsk Tipping AS i 2013 med 47,9 pst. til idrettsformål, 14,6 pst. til kulturformål utenfor statsbudsjettet, 18 pst. til samfunnsnyttige og humanitære formål, og 19,5 pst. til statsbudsjettet. Stortinget fattet vedtak i samsvar med forslaget.

Som andre ledd i innfasingen la Kulturdepartementet i Prop. 205 L (2012–2013) frem forslag om å fordele overskuddet fra Norsk Tipping AS med 56 pst. til idrettsformål, 14,9 pst. til kulturformål utenfor statsbudsjettet, 18 pst. til samfunnsnyttige og humanitære formål, og 11,1 pst. til statsbudsjettet. Stortinget fattet vedtak i samsvar med forslaget.

Som tredje og siste del av innfasingen foreslår Kulturdepartementet å fordele overskuddet fra Norsk Tipping AS fra og med utbetalingsåret 2015 med 64 pst. til idrettsformål, 18 pst. til kulturformål og 18 pst. til samfunnsnyttige og humanitære formål.

2.2 Gjeldende rett

Tippenøkkelen fordeles i dag med 56 pst. til idrettsformål, 26 pst. til kulturformål og 18 pst. til samfunnsnyttige eller humanitære organisasjoner som ikke er tilknyttet Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité. Midlene til idrettsformål og samfunnsnyttige eller humanitære organisasjoner som ikke er tilknyttet Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité, fordeles av Kongen. Av midlene til kulturformål fordeles 11,1 pst. av Stortinget og 14,9 pst. av Kongen.

2.3 Høring

Den foreslåtte endringen av tippenøkkelen har ikke blitt hørt. Departementet vurderer høring som åpenbart unødvendig i og med at endringen blir fastsatt av Stortinget i forbindelse med statsbudsjettet. Videre er det utelukkende staten som vil lide økonomisk tap som følge av de foreslåtte endringene. Organisasjoner og foreninger som mottar spillemidler i dag vil enten ikke bli berørt eller få økte overføringer fra tippenøkkelen sammenlignet med gjeldende fordelingsnøkkel.

2.4 Økonomiske og administrative konsekvenser

De økonomiske konsekvensene av forslaget fremgår av Prop. 1 S (2014–2015). Forslaget har ikke administrative konsekvenser.

3 Private pokerlag

3.1 Bakgrunnen for endringsforslaget

Poker er et spill som ikke er tillatt i henhold til lotteriloven og en legalisering av private pokerlag i Norge vil kreve at det fastsettes en positiv hjemmel i lov. I høringsbrev av 3. juni 2014 ble det foreslått at det inntas en ny bestemmelse i lotteriloven § 5 annet ledd som unntar private pokerlag fra det alminnelige kravet om at lotteri kan kun avholdes til inntekt for et humanitært og samfunnsnyttig formål. Sammenholdt med lotteriloven § 7 første ledd bokstav c) vil private pokerlag kunne avholdes uten tillatelse. Adressatene for brevet var følgende:

Departementene

Datatilsynet

Lotteri- og stiftelsestilsynet

Lotterinemnda

Politidirektoratet

Riksadvokaten

Økokrim

Kripos

Actis

Akan

Amnesty International Norge

Bransjeforeningen for samfunnsnyttig lotterivirksomhet

Blåkors

Care Norge

Diabetesforbundet

Dyrebeskyttelsen Norge

Dysleksi Norge

ExtraStiftelsen Helse og Rehabilitering

Flyktningehjelpen

Foreningen til Barns Beste

Foreningen for hjertesyke barn

Foreningen For Kroniske Smertepasienter

Foreningen for Muskelsyke

Fremtiden i våre hender

Frivillighet Norge

Greenpeace Norge

Hørselshemmedes landsforbund

Kreftforeningen

Landsforeningen for Hjerte- og Lungesyke

Landsforeningen For Nyrepasienter Og Transplanterte

Landsforeningen For Trafikkskadde

Nasjonalforeningen for Folkehelsen

Norges Astma- og Allergiforbund

Norges Bingo- og lotteriforbund

Norges Blindeforbund

Norges Døveforbund

Norges Handikapforbund

Norges Idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité

Norges Jeger- og Fiskeforbund

Norges Miljøvernforbund

Norges Pokerforbund

Norges Røde Kors

Norsk epilepsiforbund

Norsk Folkehjelp

Norsk Forbund For Svaksynte

Norsk Forening For Spillproblematikk

Norsk Rikstoto

Norsk Tipping AS

Norske kvinners sanitetsforening

Norske Redningshunder

Plan Norge

Redd Barna

Redningsselskapet

Regnskogsfondet

Right to Play

Spillavhengighet-Norge

Stiftelsen SOS Barnebyer Norge

Tippekommisjonærenes Landsforening

Universitetet i Bergen

WWF– Norge

Departementet mottok høringsvar fra 25 instanser. Følgende 17 høringsinstanser hadde ingen merknader til forslaget:

Arbeids- og sosialdepartementet

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

Forsvarsdepartementet

Helse- og omsorgsdepartementet

Justis- og beredskapsdepartementet

Klima- og miljødepartementet

Kunnskapsdepartementet

Samferdselsdepartementet

Datatilsynet

Lotteri- og stiftelsestilsynet

Oslo kommune, Byrådsavdeling for miljø og samferdsel

Riksadvokaten

Politidirektoratet

Norsk Rikstoto

Norsk Tipping AS

Norges Idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité

Rational Group Ltd

De øvrige 8 høringsinstanser som avga realitetsuttalelser til forslaget var:

Landbruks- og matdepartementet

Økokrim

Akan

Actis

Norsk forening for pengespillproblematikk

Norsk pokerforbund

Privatperson Geir Engholm

Spilleavhengighet-Norge

3.2 Gjeldende rett

Etter lotteriloven § 1 første ledd bokstav a er lotteri definert som virksomhet der deltakerne mot innskudd kan erverve gevinst som følge av trekning, gjetting eller annen fremgangsmåte som helt eller delvis gir et tilfeldig utfall. Etter lotteriloven § 6 første ledd er det forbudt å avholde lotteri uten tillatelse. Etter lotteriloven anses poker med innskudd og gevinst med penger som et lotteri.

Poker er også omfattet av forbudene mot lykkespill i lov 22. mai 1902 nr. 10 Almindelig borgerlig straffelov (straffeloven) §§ 298 og 383. Poker er et spill som kan tilbys i mange varianter. Spillet kan avholdes i turneringsform med spill over lengre perioder før en vinner kåres, eller i raskere former der vinnerne kåres fortløpende. I dom fra Borgarting lagmannsrett 26. juni 2013 ble det konkludert med at en konkret form for turneringspoker, Texas Hold’em, ikke var omfattet av disse bestemmelsene og var således ikke i strid med straffeloven. I denne saken ble kun denne ene formen for poker vurdert i henhold til straffeloven §§ 298 og 383. Saken ble ikke vurdert opp mot lotteriloven. Stortinget har i tråd med Innst. O. nr. 73 (2008–2009) vedtatt å oppheve straffelovens bestemmelser om forbud mot lykkespill, slik at ulovlige lotterier i fremtiden kun skal straffefølges i henhold til lotteriloven. Disse endringene er ennå ikke iverksatt.

Poker er et spill som ikke er tillatt i henhold til lotteriloven. Til tross for dette kan det antas at det i dag i noen grad spilles begrensede former for vennelagspoker i private hjem.

3.3 Høring

3.3.1 Høringsbrevets forslag

I høringsbrev 3. juni 2014 ble det foreslått at det inntas en ny bestemmelse i lotteriloven § 5 annet ledd som unntar private pokerlag fra det alminnelige kravet om at lotteri kan kun avholdes til inntekt for et humanitært og samfunnsnyttig formål. Sammenholdt med lotteriloven § 7 første ledd bokstav c vil private pokerlag kunne avholdes uten tillatelse. Bakgrunnen for forslaget er at departementet mener at det vil være i tråd med den alminnelige rettsoppfatningen at vennelag får anledning til å spille begrensede former for poker i sosiale sammenkomster, uten å bryte norsk lov.

I høringsbrevet definerte departementet private pokerlag til å være pokerspill som avholdes ved sammenkomst i private hjem mellom personer i nær omgangskrets. Dette vil utelukke pokerspill på arbeidsplasser, restauranter og puber, hotellrom, på skip etc. Videre ble det foreslått at unntaket for private pokerlag skal gjelde under den forutsetning at slike former for poker ikke får et organisert eller profesjonelt preg. Eksempler for pokerformer som ikke vil omfattes av lovforslaget er spillerklubber, større turneringer/arrangementer i private hjem, organisering av poker der arrangørene tjener penger på dette eller private pokerlag som har preg av å være en sammenhengende eller varig aktivitet. I tillegg ble det foreslått at gjennomføring av private pokerlag ikke kan overlates til medhjelper mot betaling. Dette fremgår av lotteriloven § 7 første ledd bokstav c, men er foreslått presisert i forskrift 21. desember 2000 nr. 1366 om lotteritilsynet og lotteriregisteret m.m. ny § 5-3.

Poker finnes i mange forskjellige varianter og det ble ikke foreslått å regulere hvilke konkrete typer pokerspill som skal kunne avholdes i private pokerlag. I høringsbrevet ble det imidlertid foreslått en ny bestemmelse i forskrift om lotteriregisteret og lotteritilsynet § 5-3, som begrenser innskudd per sammenkomst til kr 500,-, samt en øvre grense på ti deltakere. Hver deltaker kan således spille for kr 500,-, enten som et engangsbeløp eller som flere mindre beløp i løpet av en sammenkomst. Beløpet på kr 500,- vil derfor være det maksimale tap for den enkelte deltaker.

I høringsbrevet ble det ikke foreslått gevinstgrenser i private pokerlag. Gevinstgrunnlaget vil følge av antall deltakere og maksimalt innskudd. I henhold til forslaget vil maksimal gevinst være kr 5000,-.

Videre ble det foreslått 18 års aldersgrense for deltakelse i private pokerlag og forbud mot spill på kreditt. Dette er krav som gjelder for alle norske lotterier og pengespill og er foreslått presisert for private pokerlag i forskrift om lotteriregisteret og lotteritilsynet m.m. ny § 5-3.

3.3.2 Høringsinstansenes syn

Økokrim støtter forslaget og uttaler:

«Vi er også enig med departementet i at det vil være i tråd med den alminnelige rettsoppfatning å gjøre det lovlig for vennelag å spille mindre former for poker i sosiale lag. Vi ser heller ikke tungtveiende grunner mot en slik endring innenfor de rammer som foreslås»

Landbruks- og matdepartementet og Norsk Pokerforbund støtter forslaget, men med merknader

Landbruks- og matdepartementet uttaler:

«Det vises i høringsbrevet til at forslaget om private pokerlag ikke vil ha administrative konsekvenser for Lotteritilsynet, da slikt spill skal kunne avholdes uten tillatelse og uten forutgående saksbehandling. I den forbindelse vil vi stille spørsmålstegn ved hensiktsmessigheten av å fastsette detaljerte regler for antall deltagere, aldersgrense og maksimalt innskudd.»

Norsk Pokerforbund uttaler:

«Slik vi ser det, er det i utgangspunktet unødvendig med innskuddsgrenser og beløpsgrenser i private pokerlag så lenge det er den sosiale sammenkomsten i pokerlaget som er i fokus. Til tross for at medlemmene i NPF deler denne grunnholdningen, har vi imidlertid forståelse for at KUD ønsker å sette en grense slik at det blir lettere å skille private pokerlag fra mer profesjonalisert former for utøvelse av poker, samt for å unngå at slike sammenkomster blir en organisert virksomhet.

Vi i NPF mener imidlertid at KUDs innskuddsgrense på NOK 500 er for lav. Dersom en beløpsgrense knyttet til private pokerlag skal fastsettes, mener vi det er naturlig å se til dommen fra Borgarting Lagmannsrett 26.06.2013, hvor det ble slått fast at innskudd på NOK 1 000 og en hovedpremie på NOK 10 000 fremdeles lå innenfor en ramme som kunne anses som et pokerlag med fokus på det sosiale. Vi i NPF foreslår at KUD anvender denne dommen som bakgrunn og innfører en grense som sammenfaller med grensen fra den nevnte dom. Vi foreslår derfor at innskuddsgrensen heves fra NOK 500 til NOK 1000, med høyeste tillatte premie NOK 10 000 i tråd med dommen.»

«Såfremt det ikke spilles for mer enn en bestemt innskudds- og premiesum, ser vi ikke noen gode argumenter for å begrense antall spillere. Beløpene deltakerne kan tape forblir de samme, om ikke mindre, og problematikk knyttet til profesjonalisering av pokerlagene og faren for hvitvasking blir ikke større enn i KUDs forslag.

Vi foreslår derfor at antall deltakere i slike pokerlag fjernes fra regjeringens forslag, eller at deltakerbegrensningen heves betydelig. Samtidig foreslår vi at beløpsgrensene på NOK 1000 og NOK 10 000 opprettholdes, uavhengig av antall medlemmer i pokerlaget.»

Actis, Akan, Norsk forening for spillproblematikk og Spilleavhengighet-Norge støtter ikke forslaget fordi det signaliserer en sosial aksept for poker, noe som vil føre til at flere spiller poker. Det totale omfanget av pengespill i Norge vil øke, noe som igjen kunne føre til en økning i spillproblemer.

Akan uttaler:

«Akan kompetansesenters oppfatning er at legalisering av private pokerlag, og legalisering og markedsføring av poker-NM sannsynligvis vil øke omfanget av pengespill i Norge, og dermed antall problemspillere.»

Actis uttaler:

«Dagens forbud signaliserer at poker er skadelig og derfor ikke akseptert av samfunnet. Selv om det i høringsbrevet vises til at regjeringsplattformen ikke signaliserer et «frislipp av poker» vil en følgeeffekt av forslagene fra regjeringen være signalisering av sosial aksept for pokerspill. Oppfattelsen av den sosiale aksepten vil neppe begrenses til de omtalte paragrafendringene i høringsbrevet. Det framstår derfor som en vurdering med begrenset realitetsorientering når Kulturdepartementet bare baserer vurderingen av skadevirkninger for sårbare spillere og deres nærmeste. Vi vet også fra forskning at spilleproblemer går i arv, det vil si at barn vokser opp i hjem med mye pengespill, selv risikerer å få problemer med pengespill.

Forslaget om private pokerlag slik det foreligger åpner for en utvidet gråsone for hva som er innenfor og utenfor loven. Departementets vurdering av farene legger også til grunn at private pokerlag, når det blir tillatt, vil holde seg innefor de foreslåtte begrensninger m.h.t. innsats, alder etc. Kulturdepartementet påpeker selv at «det vil være vanskelig å føre tilsyn». Det er neppe for sterkt sagt.»

Norsk forening for spillproblematikk uttaler:

«Norsk Forening for Spillproblematikk vil advare Kulturdepartementet mot å endre lov 24. februar 1995 nr.11 om lotterier m.v. slik at private pokerlag skal kunne avholdes uten tillatelse. Som før nevnt ønsker vi ikke flere tillatte pengespill i Norge. Vi ønsker ikke en utvikling hvor det stimuleres til private pokerlag slik at poker blir en større del av dagliglivet og i større grad enn tidligere berører barn og unges oppvekstvilkår.»

Spilleavhengighet-Norge uttaler:

«Vi i Spillavhengighet-Norge er svært bekymret for at dette forslaget er ute på høring, og vi frykter at forslaget vil få gjennomslag og at pokerforbudet i Norge blir opphevet. Denne bekymringen har sin bakgrunn i at vi daglig snakker med pårørende og spillere som har store problemer med pengespill, blant annet poker. Vi bekymrer oss for effekten av enda et lovlig pengespill i Norge. Selv om lovverket i dag ikke blir nøye håndhevet, og flere utenlandske aktører både markedsfører og tilbyr poker til nordmenn i dag, er vi bekymret for at en slik lovendring som her er skissert, vil legitimere pengespillet poker i større grad.»

3.4 Departementets vurdering

3.4.1 Generelle vurderinger

Formålet med legaliseringen av private pokerlag er å gi folk som vil spille poker blant venner i private sammenhenger et legalt grunnlag for å gjøre det. En åpning i regelverket for private pokerlag vil innebære at en spillform som mange nordmenn allerede deltar i, vil kunne avholdes innenfor ordnede rammer og i henhold til norsk lov. Departementet mener dette vil være i tråd med den alminnelige rettsoppfatningen.

Departementet mener videre at det bør fastsettes klare grenser for hva en deltaker kan tape i løpet av en sammenkomst, samt hvor mange som kan delta for å sikre at private pokerlag ikke får en form som gjør at de framstår med et organisert eller profesjonelt preg. Grensene bør imidlertid ikke settes så lavt at de ikke omfatter det folk flest vurderer som akseptabelt. I høringsnotatet foreslås en innskuddsgrense på kr 500,- kombinert med en øvre grense på ti deltakere. Etter innspill i høringsrunden har departementet valgt å øke innskuddsgrensen til kr 1000,-. Departementet mener at et noe høyere nivå på denne beløpsgrensen ikke vil øke risikoen for hvitvasking gjennom deltagelse i private pokerlag nevneverdig. Videre vil en slik grense ivareta de sosialpolitiske mål for pengespillpolitikken. Maksimal gevinst vil etter dette bli kr. 10 000 per sammenkomst.

Departementet er oppmerksomt på at det vil være vanskelig å føre tilsyn med at private pokerlag avholdes i henhold til de foreslåtte reglene, siden dette vil være en aktivitet som foregår i private hjem. Formålet med forslaget er imidlertid å gi folk som vil spille poker i begrensede former i private sammenhenger et rettslig grunnlag for å kunne delta i slike aktiviteter.

3.4.2 Sosialpolitisk vurdering

Lotteritilsynet har vurdert pokerspill i private pokerlag i GAM-GaRD (internasjonalt anerkjent verktøy for klassifisering av spill med hensyn til utvikling av spilleavhengighet). Private pokerlag, spilt etter turneringsregler med ett innskudd per sammenkomst og uten mulighet for nye innskudd, vurderes til å ha lav risiko. Andre former for poker, der en tar utgangspunkt i at det satses innskudd fortløpende gjennom flere spilleomganger i én sammenkomst, vurderes å ha middels risiko. Den form for private pokerlag som omfattes av forslaget, med begrensninger i innskudd og antall deltakere, vurderes å ha en lav risiko for utvikling av spillproblemer.

I henhold til regjeringens handlingsplan mot spillproblemer skal Lotteritilsynet fortløpende evaluere effekten lovlige spill i Norge har hva gjelder spilleavhengighet. Tilsynet vil også bli gitt et spesifikt mandat til å evaluere effekten av å tillate private pokerlag etter tre år.

3.4.3 Forholdet til EØS-avtalen

Etter dagens pengespill- og lotteriregelverk har Norsk Tipping enerett til å avholde de største og mest omfattende pengespill og lotterier, samt pengespill og lotterier med stor fare for spilleproblemer. Norsk Tippings enerett er anerkjent etter EØS-retten. En grunnleggende forutsetning for å opprettholde enerettsmodellen er at regelverket på området er sammenhengende og konsistent. Én konsekvens av dette er at lotterier bare i begrenset omfang kan tilbys av andre aktører enn Norsk Tipping.

Poker er etter gjeldende rett ikke tillatt i Norge. Likevel spilles det mindre former for vennelagspoker i private hjem. En åpning i regelverket for private pokerlag vil innebære at en spillform som mange nordmenn allerede deltar i, kan avholdes innenfor ordnede rammer i henhold til norsk lov. De foreslåtte innskuddsgrenser og tak på antall deltakere innebærer dessuten at det økonomiske omfanget vil være begrenset, sammenlignet med andre lovlige lotterier og pengespill. I tillegg er risikoen for spilleproblemer vurdert som lav.

På bakgrunn av dette mener departementet at en legalisering av private pokerlag ikke vil utfordre enerettsmodellen som grunnstruktur for det norske pengespillmarkedet.

3.5 Økonomiske og administrative konsekvenser

Forslaget vedrørende private pokerlag vil ikke ha noen administrative konsekvenser for Lotteritilsynet da dette spillet vil kunne avholdes uten tillatelse, og uten forutgående saksbehandling. Eventuell kontroll med dette spilltilbudet vil følge av Lotteritilsynets ordinære kontrollansvar for lotterier i henhold til lotteriloven § 4 første ledd og innenfor eksisterende budsjettrammer.

Tilråding

Kulturdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et fremlagt forslag til proposisjon til Stortinget om endringer i pengespilloven og lotteriloven (tippenøkkelen, private pokerlag).

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak til lov om endringer i pengespilloven og lotteriloven (tippenøkkelen, private pokerlag) i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til lov om endringer i pengespilloven og lotteriloven (tippenøkkelen, private pokerlag)

I

I lov 28. august 1992 nr. 103 om pengespill m.v. gjøres følgende endringer:

§ 10 andre ledd skal lyde:

Overskuddet fra spillevirksomheten i selskapet og datterselskap fordeles med 64 pst. til idrettsformål, 18 pst. til kulturformål og 18 pst. til samfunnsnyttige eller humanitære organisasjoner som ikke er tilknyttet Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité. Midlene fordeles av Kongen.

II

I lov 24. februar 1995 nr. 11 om lotterier m.v. gjøres følgende endringer:

§ 5 andre ledd ny bokstav c skal lyde:

c) lotteri som avholdes som pokerspill i private hjem mellom personer i nær omgangskrets, når lotteriet ikke har et organisert eller profesjonelt preg. Antall deltakere, aldergrense for deltakelse og beløpsgrenser for innskudd i slike lotteri skal være i samsvar med grenser fastsatt av Kongen i forskrift.

III

Loven trer i kraft 1. januar 2015.