Spørretimen nr 453: Frivillige organisasjoners rett til å fremme private forslag til reguleringsforslag?
Historisk arkiv
Publisert under: Regjeringen Bondevik II
Utgiver: Miljøverndepartementet
Tale/innlegg | Dato: 11.06.2002
Spørsmål fra Stortinget
Frivillige organisasjoners rett til å fremme private forslag til reguleringsforslag?
Spørsmål nr 453 fra stortingsrepresentant Åslaug Haga 11.06.02
Vil statsråden bidra til at frivillige organisasjoner som
Fortidsminneforeningen kan få fremme private reguleringsforslag
etter plan- og bygningsloven uten å bli belastet med gebyrer, og
kan det i så fall være aktuelt med en lovfesting av denne
retten?
Begrunnelse:
Oslo kommune har innført ny praksis som på dramatisk måte
griper inn i frivillige organisasjoners rett til å fremme private
forslag til reguleringsplaner.
Fortidsminneforeningens avdeling i Oslo og Akershus som
gjennom tidene har utrettet et viktig arbeid for fellesskapet
gjennom sine private forslag til reguleringsplaner i byen, har
tidligere kunnet fremme slike forslag uten å bli belastet med
gebyrer.
I mars i fjor fremmet avdelingen et slikt forslag i forhold
til Kruses gate 7-9, blant annet på oppfordringer fra politikere i
bystyret, byrådet og Stortinget.
I april fikk avdelingen krav om å betale gebyr for dette på
over 62 000 kr, som følge av ny praksis i Oslo kommune. Foreningen
har tidligere ikke betalt slikt gebyr.
Avdelingen søkte kommunen om fritak fra dette kravet. Dette
ble imidlertid ikke innvilget. Man fikk imidlertid kravet redusert
til det halve. Saken er nå klaget inn for fylkesmannen i Oslo og
Akershus, som ikke har behandlet den ferdig ennå.
Plan- og bygningsetaten i Oslo kommune har nå spurt om
avdelingen ønsker reguleringsforslaget behandlet uavhengig av
klagen til fylkesmannen. Dette krever i så fall at avdelingen
betaler et gebyr på vel 31 000 kr.
Kruses gate har stått i offentlighetens interesse i mange år
og bevaringsverdien er uomtvistelig.
Ved innsendelse av reguleringsforslaget har
Fortidsminneforeningens avdeling utført en oppgave som gavner
offentligheten. Avdelingen har ikke kommersielle interesser knyttet
til reguleringsforslaget. Gebyrer av typen det her er snakk om,
begrenser i høy grad frivillige organisasjoners mulighet til å
virke for sitt ideelle formål til fellesskapets gavn.
Det er grunn til å minne om at Fortidsminneforeningens
innsats i denne sammenhengen er et resultat av omfattende frivillig
innsats.
Svar:
Spørsmålet ble opprinnelig rettet til kommunal- og
regionalministeren, men ble oversendt miljøvernministeren som har
ansvaret for planleggingen etter plan- og bygningsloven.
Etter plan- og bygningsloven § 109 kan kommunestyret ved
regulativ fastsette gebyr for behandlingen av saker etter plan- og
bygningsloven. Det er herunder adgang til å fastsette gebyr for
kommunens behandling av private reguleringsforslag, for å dekke
kommunens kostnader ved saksbehandlingen.
Det er opp til den enkelte kommune å bestemme om slikt gebyr
skal fastsettes. Departementet har ikke planer om å rokke ved det
kommunale selvstyret ved å regulere muligheten kommunene har til å
ta gebyr for behandlingen av private reguleringsforslag. Min
oppfatning er at det bør være opp til den enkelte kommune å
fastsette gebyrregler.
Oslo kommune har fastsatt et gebyrregulativ for behandlingen
av saker etter plan- og bygningsloven, med konkrete satser for de
enkelte sakstyper. Regulativet åpner for reduksjon av gebyret
dersom det anses som åpenbart urimelig. Kommunens vedtak om
redusert gebyr kan påklages til fylkesmannen. I den aktuelle saken
har Oslo kommune redusert gebyret for Fortidsminneforeningen, og
saken er under klagebehandling hos fylkesmannen.
Jeg er for øvrig enig i at det arbeid Fortidsminneforeningen
gjør i forbindelse med planlegging og regulering er et viktig og
samfunnsnyttig arbeid. Det er også noe av grunnlaget for at
foreningen får tilskudd til driften over Miljøverndepartementets
budsjett.