Stortingsmelding om statens forhold til frivillige organisasjoner
Historisk arkiv
Publisert under: Regjeringen Jagland
Utgiver: Kulturdepartementet
Pressemelding | Dato: 14.03.1997 | Sist oppdatert: 21.10.2006
Pressemelding
21/97
Fredag 14.03.1997
Stortingsmelding om statens forhold til frivillige organisasjoner
Stortingsmeldingen Om statens forhold til frivillige organisasjoner, som ble lagt fram i statsråd fredag, tar sikte på å klargjøre den statlige politikken overfor frivillige organisasjoner og deres virke. Målet er å sikre at statlige målsettinger, tildelingsformer og kontrollrutiner er mest mulig i samsvar.
Stortinget vedtok høsten 1995 å be Regjeringen legge fram en stortingsmelding om arbeidsvilkår og økonomi for de frivillige organisasjonene. Bakgrunnen var utredningen NOU 1988:117 "Frivillige organisasjoner".
Regjeringen vil alt fra 1998 endre rammebetingelsene til de frivillige organisa-
sjonene. Hensikten er å styrke aktivitet og deltakelse i lokale lag og foreninger. Før sommeren 1997 vil Regjeringen komme tilbake med en utredning og forslag til endringer av skatte- og avgiftsreglene for allmennyttige organisasjoner. I denne sammenheng vil det også bli vurdert i hvilken utstrekning det er mulig å forenkle de formelle reglene for oppgaveplikt til skatte- og avgiftsmyndighetene.
Regjeringen legger videre opp til at deler av overskuddet fra FLAX de neste årene skal tilfalle frivillige organisasjoner som arbeider for barn og unge på lokalt plan. Det er grasrotaktivitetene som skal støttes, f.eks. knøttelag, musikkorps og den lokale kulturen.
I 1995 ble det fordelt ca. 4,7 mrd. kroner fra departementene til de frivillige organisasjonene og deres virksomheter. Den største delen av beløpet gikk til velferds- og tjenesteproduksjon, i hovedsak bistandsarbeid, barnehagedrift og private skoler i regi av frivillige sammenslutninger. Kategoriene grunnstøtte, driftsstøtte og institusjonsstøtte er blitt benyttet for å klassifisere statlige støtteordninger.
Et sentralt punkt i stortingsmeldingen er at statlige støtteordninger bør være tilpasset den frivillige virksomhetens egenart, og bør bidra til å styrke denne. Meldingen tar sikte på å skape en mer nyansert forståelse av hva de frivillige organisasjonene representerer, og hvordan deres virke kan beskrives.
I meldingen blir det trukket opp tre ulike grunnsyn på frivillig virksomhet som statlige støtteordninger kan relateres til:
- For det første medlemsbasert virke, der organisasjonene sees som bærere av demokrati, kultur og tradisjoner, og hvor virksomheten skaper mening, tilhørighet og fellesskap.
- For det andre verdibasert samvirke, der hensikten med støtten er å utløse frivillige ressurser og egenart for å realisere felles mål.
- For det tredje kan organisasjonene sees som fortjenestefrie velferdsprodusenter, som produserer velferdsytelser for offentlig regning, vanligvis med betalt bemanning, og etter nærmere angitte retningslinjer.
Det legges opp til en differensiering av statlige kontrollordninger avhengig av hvilken type virksomhet som støttes.