Bedre organisreing er nøkkelen til høyrere produktivitet
Historisk arkiv
Publisert under: Regjeringen Jagland
Utgiver: Sosial- og helsedepartementet
Pressemelding | Dato: 26.08.1997 | Sist oppdatert: 21.10.2006
Pressemelding
Nr. 54
26.08.97
Bedre organisreing er nøkkelen til høyrere produktivitet
Det har aldri før blitt behandlet flere pasienter ved norske sykehus enn i fjor. I 1996 var det i overkant av 653 000 sykehusopphold ved somatiske sykehus, og ca. 3 millioner polikliniske konsultasjoner. Anslagsvis hver fjerde nordmann hadde kontakt med en poliklinikk i løpet av 1996. - Produktiviteten ved norske sykehus er høy, men det er fortsatt mer å hente ved bedre organisering, mener helseminister Gudmund Hernes.
Årets Samdata-rapport fra SINTEF-NIS bekrefter at dagkirurgien og poliklinisk aktivitet øker i omfang - fra ca 2,5 millioner polikliniske konsultasjoner i 1990 til ca. 3 millioner polikliniske konsultasjoner i 1996. I løpet av de siste fem årene er dagkirurgi blitt en stadig mer vanlig behandlingsmetode for enklere, planlagte (elektive) kirurgiske inngrep. Omlag en tredjedel av den enklere kirurgien, f.eks. åreknute-, brokk- og grå stær-operasjoner, som ble gjort ved innleggelse i 1991, gjøres nå som dagkirurgi. Tidligere i år ble takstene for dagkirurgisk virksomhet økt vesentlig, for å stimulere denne utviklingen ytterligere.
Det har vært en jevn vekst i antall innleggelser på sykehus for befolkningen i Norge på 90-tallet. Fra 1995 til 1996 økte antallet innleggelser fra 146 til 148 pr. 1000 innbyggere. Økning i antall sykehusopphold kan i stor grad forklares ved et økende antall eldre pasienter som blir innlagt til øyeblikkelig hjelp. Det har de siste årene vært en jevn økning i innleggelser definert som øyeblikkelig hjelp. Økningen fra 1995 til 1996 var på 3,5 prosent. Antallet planlagte (elektive) innleggelser ble i samme periode redusert med 1,5 prosent.
- Det er uheldig at aktiviteten ikke ser ut til å ha økt i takt med personelløkningen i sykehusene i fjor, sier Hernes. Dette understreker behovet for en ny arbeidsfordeling mellom sykehus, og en bedre intern organisering. Økte bevilgninger alene løser ikke problemene i sykehusene. Et av grepene må være at utvalgte enheter må kunne konsentrere seg om planlagt behandling av ventelistepasienter. Ved ortopedisk avdeling på Ullevål sykehus 6-doblet man behandlingskapasiteten ved å skjerme en enhet fra øyeblikkelig hjelp. Dessuten vil innsatsstyrt finansiering, som ble innført i juli, stimulere til større aktivitet på sykehusene i tiden som kommer.
Årets Samdata-publikasjon viser at både staten og fylkeskommunen bruker mere penger på sykehus. Fylkeskommunene finansierte 15,5 milliarder kroner av sykehusenes driftsutgifter i 1996, en realøkning på 5,6% fra 1995.
Selv om både fylkeskommunen og staten har bevilget mer til sykehus, har likevel flere sykehus betydelige økonomiske problemer. Kostnadsnivået for sykehusene økte i gjennomsnitt med i overkant av 6 prosent i 1996. Hovedårsaken til den vanskelige økonomiske situasjonen i sykehusene er utgiftsøkningen som følge av lønnsoppgjøret for 1996.
For å bedre den økonomiske situasjonen ved sykehusene har Regjeringen foreslått en tilleggsbevilgning til sykehusene på 300 millioner kroner. I tillegg skal 100 millioner fordeles til medisinsk utstyr, tilsammen 400 millioner kroner.
- Økt skatteinngang gjør at også flere fylker vil ha mulighet til å styrke sykehusenes økonomi ytterligere, mener Hernes.
Kontaktperson:
underdirektør Jorunn Fryjordet, tlf. 22 24 86 51
avdelingsdirektør Olav Slåttebrekk, tlf. 22 24 87 79