Nordisk bistandsministermøte i Oslo, 9.-10. oktober 1997
Historisk arkiv
Publisert under: Regjeringen Jagland
Utgiver: Utenriksdepartementet
Pressemelding | Dato: 10.10.1997 | Sist oppdatert: 21.10.2006
Pressemelding
Nr. 139/97
10.10.1997
Nordisk bistandsministermøte i Oslo, 9.-10. oktober 1997
De nordiske bistandsministrene diskuterte spesielt temaene godt styresett, menneskerettigheter og demokrati og FN-reformer.
Godt styresett, menneskerettigheter og demokrati.
De nordiske bistandsministrene drøftet forholdet mellom bistand, menneskerettigheter og demokrati. Alle landene legger hovedvekten på positive virkemidler, og yter betydelig bistand innen dette feltet. Det var enighet om viktigheten av å kombinere praktisk bistandsinnsats med aktiv politisk dialog om menneskerettighets- og demokratiforhold. Samtidig ble nødvendigheten av å reagere overfor land som bryter menneskerettighetene eller som ikke følger demokratiske spilleregler understreket. Det vil forsatt være nær kontakt mellom de nordiske land i denne typen saker.
Statens rolle i Afrika har forandret seg i løpet av 90-årene. Globalisering, demokratisering og markedsøkonomi har fått avgjørende konsekvenser for utviklingen. En fungerende statsmakt er en viktig forutsetning for å få i stand en utvikling til fordel for folkeflertallet. En velfungerende statsmakt forutsetter både en effektivisering av statsapparatet når det gjelder regulering og sosiale tjenester og spesielt en styrking av statens demokratibærende institusjoner. Samtidig er også et sterkt sivilt samfunn av avgjørende betydning. Demokrati- og menneskerettighetsfremmende virksomhet er derfor en viktig del av nordisk Afrika-politikk.
FN-reformer
De nordiske landene gir sterk støtte til FNs generalsekretærs reformforslag og mener at det er viktig at man raskt får i stand en effektivisering av FN-systemet. Mange av generalsekretærens reformforslag samsvarer med forslag som har vært fremmet fra de nordiske landene. Målsettingen er at reformpakken godkjennes på det generelle planet av den sittende generalforsamlingen før årets slutt. Hensikten med reformene er en mer effektiv organisasjon som alle medlemslandene opplever som relevant. Man bør prioritere blant virksomhetsformene, redusere overlapping samt forbedre samarbeidet i systemet. Å skjære ned på bemanningen og spare penger er ikke et mål i seg selv. Det viktigste er at FN blir mer effektiv og produserer bedre resultat.
De nordiske land går inn for et finansieringsystem for FN som sikrer bedre byrdefordeling, stabilitet og forutsigbarhet.
De nordiske landene tillegger multilateral bistand en særlig betydning, ikke minst på områder hvor et internasjonalt samarbeide er en forutsetning for at oppgavene kan løses tilfredsstillende. Det legges derfor vekt på at de multilaterale bistandsprogrammene blir så effektive som mulig. De vil fortsette bestrebelsene på å oppnå dette i samarbeide med likesinnede industri- og utviklingsland.
De nordiske landene har store forhåpninger til at FNs generalsekretærs reformforslag vil føre til vesentlige fremskritt i retning av en større utviklingseffekt av FN-systemets aktiviteter. De har merket seg at utsiktene til positive resulterer er størst der hvor det er viktigst og betyr mest, nemlig på landnivå. Det er viktig at man får en bedre samordning av FNs innsats i det enkelte land. De understreker at det på lengre sikt er vesentlig også å dra inn arbeidet til FNs særorganisasjoner i en tettere koordinering.
De nordiske landenes andel av finansieringen av FN-systemets operasjonelle aktiviteter er meget betydelig, 25-30 prosent. Dette gir de nordiske land en særlig interesse i å sikre at FN-aktivitetene får størst mulig utviklingseffekt.
Det store nordiske bidragsomfang forutsetter at det oppnås konkrete fremskritt i retning av større effektivitet og større utviklingseffekt. De nordiske landene har til hensikt i større omfang kanalisere sine bidrag til de organisasjonene som viser størst vilje til forbedringer, herunder økt fokusering av arbeidet.
Kenya
De nordiske bistandsministrene understreker betydningen av at valgprosessen i Kenya følger demokratiske regler med fri nominering av kandidater, fullstendig uavhengighet for den lokale pressen, og med mulighet for utenlandske valgobservatører å overvåke valget både i byene og i distriktene i Kenya.
Nord-Korea
De nordiske land har med stor uro fulgt med i utviklingen av den tragiske sultkatastrofen i Nord-Korea og har bidratt med humanitær hjelp. Det er av stor betydning at de internasjonale humanitære organisasjonene kan skaffe seg nødvendig kunskap om situasjonen i Nord-Korea og at man kan overvåke at den humanitære hjelpen effektivt når alle deler av landet.
Det Kgl. Utenriksdepartement, 10. oktober 1997
Lagt inn 12 oktober 1997 av Statens forvaltningstjeneste, ODIN-redaksjonen