Forbud mot å skifte ut ballastvann?
Historisk arkiv
Publisert under: Regjeringen Stoltenberg I
Utgiver: Miljøverndepartementet
Miljøvernminister Siri Bjerke svarer stortingsrepresentant Hallgeir H. Langeland på spørsmål om å hvorfor Norge skal vente i 2 år mot forbud mot å skifte ut ballastvann for å hindre algeinvasjon? (29.03.01)
Tale/innlegg | Dato: 06.04.2001
Miljøvernminister Siri Bjerke svarer stortingsrepresentant Hallgeir H. Langeland på spørsmål om å hvorfor Norge skal vente i 2 år mot forbud mot å skifte ut ballastvann for å hindre algeinvasjon? (06.04.01)
Spørsmål fra Stortinget
Forbud mot å skifte ut ballastvann?
Spørsmål til miljøvernministeren fra Stortingsrepresentant Hallgeir H. Langeland
Algeinvasjonen kunne vært unngått dersom Norge hadde
gjennomført forbud mot å skifte ut ballastvann fra skip langs
kysten. Dette uttalte miljørådgiver Sveinung Oftedal i
Sjøfartsdirektoratet den 28.03.01. Han sa videre at Australia har
et slikt forbud.
Er miljøvernministeren enig i denne uttalelsen, evt hvorfor
skal Norge vente i 2 år for å innføre et slikt forbud når andre
land allerede har det?
Miljøvernminister Siri Bjerke svarer på spørsmål nr 312. 06.04.2001
Algen som den siste tiden har hatt
en kraftig oppblomstring på Sørlandet, tilhører algeslekten
Chattonella som opprinnelig stammer fra områdene utenfor Japan. Det
er nærliggende å tro at arten er blitt innført til europeiske
farvann via ballastvann. Algen ble første gang observert i nordiske
havområder i 1996.
I dag overvåkes algesituasjonen langs hele norskekysten i
regi av Havforskningsinstituttet. Fiskeridirektoratet tar
regelmessige algeprøver og har videre ansvar for akuttberedskap i
forhold til algesituasjonen og oppdrettsaktiviteter. I forbindelse
med store oppblomstringer av alger organiserer Fiskeridirektoratet
ekstratiltak med innsamling av vannprøver og vurdering av
algesituasjonen. Statens forurensingstilsyn (SFT) har ansvar for
den langsiktige overvåkingen av overgjødsling langs kysten og
effekten av dette.
I forbindelse med den nylige algeoppblomstringen sendte
Sjøfartsdirektoratet den 30. mars 2001 ut en oppfordring til norske
og utenlandske skip i våre farvann om ikke å ta inn ballastvann i
området fra svenskegrensen til Stavanger og innenfor et område på
15 n. mil fra kysten. Det er likevel begrenset hva man kan gjøre
for å hindre spredning av alger som allerede er etablert i våre
farvann. Vind- og strømforhold vil i stor grad bestemme utbredelsen
av algebeltet.
De eksisterende beredskapsrutinene vil nå bli gjennomgått med
sikte på å sikre samordning og kortest mulig reaksjonstid ved
fremtidige algeoppblomstringer.
Det vil være så godt som umulig å fjerne en fremmed art når
den først har etablert seg i et marint miljø. Forebyggende tiltak
for å hindre introduksjon av fremmede arter er derfor helt
avgjørende. Problemet med introduksjon av fremmede arter via
ballastvann løses mest effektivt gjennom felles internasjonale
tiltak. FNs sjøfartsorganisasjon (IMO) vedtok i 1997 retningslinjer
for kontroll og behandling av ballastvann for å hindre spredning av
arter og sykdomsfremkallende organismer. Dette omfatter blant annet
rutiner for utveksling av informasjon, opplæring av mannskap,
planer for behandling av ballastvann, rapporteringsrutiner og
tiltak for å hindre opptak av ballastvann i områder hvor det bla.
er algeoppblomstringer. Sjøfartsdirektoratets varsel var således
basert på disse retningslinjene.
IMO har samtidig arbeidet med en konvensjon som skal gi
bindende regler for bruken og behandlingen av ballastvann. Norge
har vært en pådriver i dette arbeidet og har bl.a. fremmet forslag
til prinsipper og tekniske løsninger. Det tas sikte på at
konvensjonen skal bli vedtatt på en konferanse i 2003. Det vil da
høyst sannsynlig åpnes opp for at nasjoner kan søke om å få
godkjent hele eller deler av sine kyst- og havområder som områder
hvor det ikke er tillatt å slippe ut ubehandlet ballastvann.
Vi er samtidig kjent med at noen land, bl.a. Australia,
allerede har innført enkelte nasjonale tiltak. De eksisterende
australske tiltakene innebærer imidlertid ikke et påbud om å skifte
ut ballastvann før ankomst til landet. På grunn av naturgitte og
geografiske forhold er det ikke sikkert at slike ensidige tiltak
vil ha samme virkning i Norge som i Australia. Vi vil likevel se
nærmere på om det kan være aktuelt med ytterligere nasjonale
tiltak, i påvente av at internasjonale regler skal tre i kraft.
Norge skal i mars 2002 arrangere den 5. Nordsjøkonferansen.
Tiltak mot spredning av ballastvann vil bli et viktig tema på denne
konferansen. Nordsjøen er delvis et lukket og grunt havområde hvor
havstrømmene fører til at utslipp av ballastvann i ett område vil
kunne spre seg til hele havområdet. Det er derfor svært viktig at
Nordsjølandene samarbeider om problemet med ballastvann og bl.a.
opptrer som pådrivere for å få vedtatt et best mulig regelverk i
IMO i 2003. Norge vil som vertsland for den 5. Nordsjøkonferansen
spille en aktiv rolle i dette arbeidet.