Norge, en aktiv partner
Historisk arkiv
Publisert under: Regjeringen Stoltenberg II
Utgiver: Europaportalen
Nyhet | Dato: 31.01.2011 | Sist oppdatert: 28.06.2012
Norge er en respektert partner i europeisk forskning. Bidraget på miljø- og energiområdet blir særlig lagt merke til. Det sier Robert-Jan Smits, generaldirektør i Europakommisjonens generaldirektorat for forskning.
Hva er hovedmålsettingen med rammeprogrammet for forskning?
– Europa kan ikke konkurrere på råmaterialer, lave lønninger eller på bekostning av miljøet. Europa kan bare konkurrere med sin kunnskap, og derfor er det sentralt, både nasjonalt og på EU-nivå, å investere i kunnskapsøkonomien. EUs forskningsaktiviteter har de siste tiårene vært slått sammen i flerårige rammeprogrammer. De er åpne for deltakelse ikke bare for EU-land, men også for andre land, og da særlig for assosierte land som Norge. Hovedmålet med rammeprogrammet er å bidra til vekst og konkurranseevne og finne løsninger på store utfordringer i samfunnet, slik som en aldrende befolkning, mattrygghet, klimaendringer og nye former for energi. Vi er nå inne i det 7. rammeprogrammet.
Hvorfor er det viktig for Norge å delta i forskningsprogrammet?
– For å bevare sin konkurranseevne og løse samfunnsmessige utfordringer, trenger også Norge å styrke sin kunnskapsbase. Dette kan gjøres i samarbeid med andre europeiske land gjennom EUs rammeprogram. Et slikt samarbeid gjør det mulig for norske selskaper og organisasjoner å internasjonalisere seg, delta i nettverk, utvikle ny teknologi, utnytte nye markeder og løse utfordringer sammen.
På hvilke områder er norsk deltakelse i forskningsprogrammet mest interessant for EU?
– Norges deltakelse er særlig synlig på miljø- og energiområdet, og Norge har også en sterk posisjon i for eksempel polar- og marin forskning. Norges deltakelse i forskningsprogrammet har definitivt bidratt til utviklingen av det europeiske forskningsområdet (ERA). Norge er en veldig aktiv og respektert partner i europeisk forskning.
For to år siden fikk jeg muligheten til å være med Polarinstituttets isgående forskningsfartøy R/V Lance på en tur til Ny-Ålesund. Dette var en utrolig opplevelse, og jeg forsto den spesielle betydningen Svalbard har for forskning, ikke bare geopolitisk, men også som et barometer for jordens miljømessige helse. I polarforskning spiller Norge en sentral rolle, også i en global kontekst.
Nylig foreslo Norge et felles europeisk forskningsprogram på havet (Healthy and Productive Seas and Oceans). Dette er valgt ut som ti mulige fellesprogrammer av Rådet for den europeiske union. En viktig utfordring for Norge vil være å følge opp dette, muligens som koordinator, og å bidra til finansieringen av initiativet.
Hvilke utfordringer ser du for fremtidig norsk deltakelse i de kommende rammeprogrammene?
– Den siste evalueringen av norsk deltakelse i forskningsprogrammet utført av Norsk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning viser at deltakelsen har vært en suksess og har hatt forholdsvis stor betydning for nasjonal forskning. Basert på dette vil jeg forvente at Norge fortsetter sin solide deltakelse i forskningsprogrammet. Hovedutfordringen for norsk forskning er å sikre bedre kobling mellom nasjonale og europeiske forskningsprioriteringer. Jeg ser også gjerne flere deltakere fra norsk industri og næringsliv.