Miljøvernministeren på gaupemerking
Historisk arkiv
Publisert under: Regjeringen Stoltenberg II
Utgiver: Miljøverndepartementet
Nyhet | Dato: 01.08.2012
En viktig forutsetning for forvaltningen av de norske rovviltstammene er kunnskap. Derfor drives det utstrakt forskning på alle de store rovdyrene i Norge. I sommer deltok miljøvernminister Bård Vegar Solhjell på gaupemerking i Finnmark.
En viktig forutsetning for forvaltningen av de norske rovviltstammene er kunnskap. Derfor drives det utstrakt forskning på alle de store rovdyrene i Norge. I sommer deltok miljøvernminister Bård Vegar Solhjell på gaupemerking i Finnmark.
Sentralt i naturmangfoldloven står kravet om at all forvaltning av natur skal være kunnskapsbasert. Dette handler både om vitenskapelig og erfaringsbasert kunnskap. Det skandinaviske gaupeprosjektet Scandlynx koordinerer all forskning på gaupe i Skandinavia. De startet i 2007 et eget forskningsarbeide på gaupe og jerv i Troms og Finnmark.
- Nøyaktige data er en forutsetning for at vi skal klare å forvalte rovdyrbestandene våre gjennom ønskede bestandsmål, og få til den krevende kombinasjonen av både levedyktige rovviltbestander og beitedyr i utmark, sier miljøvernminister Bård Vegar Solhjell.
Han var selv med og merket en to måneder gammel gaupeunge i området ved Porsangerfjorden i Finnmark i sommer.
- Det er fantastisk å se dette store kattedyret vilt i naturen. Og veldig nyttig og lærerikt å se på nært hold hvordan vi skaffer oss den viktige kunnskapen om disse dyrene, sier Solhjell.
![](/globalassets/imgpreviews/00/00/03/02/30224_img___201208061416.jpg)
Forskerne i gaupeprosjektet har kalt denne gaupemora ”Ella.” Hun er trolig det nordligste ynglende ville kattedyret i verden. Forskningsprosjektet har fulgt ”Ella” siden februar 2009 og dette er tredje gang hun har født unger. Gaupene i Finnmark benytter større leveområder enn noe annet kattedyr. Forskerne har registrert gauper som benytter seg areal tilsvarende Østfold fylke.
I følge forsker John Odden i gaupeprosjektet er spormeldinger og observasjoner fra lokalbefolkningen viktig del av overvåkinga av gaupe, og utgjør en sentral del av det kunnskapsgrunnlaget Rovdata rapporterer om bestandsstatus for gaupe i Norge.
- Vi har trolig verdens beste overvåkingssystem på gaupe. Vi har detaljkunnskap ned på individnivå. Av 66 radiomerkede familiegrupper av gaupe i Norge ble 63 registrert. Og når bestandsmålet for gaupe er 65 ynglinger nasjonalt, og tall fra Rovdata viser at vi før jakt i 2012 hadde 69 ynglinger, viser det at vi har en presis forvaltning, sier Solhjell.
Les mer om Det skandinaviske gaupeprosjektet her.
Se flere bilder fra turen her: