Krafttak i boligpolitikken
Historisk arkiv
Publisert under: Regjeringen Bondevik I
Utgiver: Kommunal- og regionaldepartementet
Pressemelding | Dato: 13.08.1999 | Sist oppdatert: 21.10.2006
Presseinformasjon
Dato: 13.08.1999
Informasjonssjef Erling Hansen. Tlf. priv.: (+47) 66 91 26 79
Informasjonsrådgiver Gunnar Stavseth. Tlf. priv.: (+47) 67 14 81 11
Krafttak i boligpolitikken
Kommunal- og regionalminister Odd Roger Enoksen har i dag sendt brev til Norske Boligbyggelags Landsforbund om krafttak i boligpolitikken. Brevet er vedlagt.
Norske Boligbyggelags
Landsforbund
| |||
Deres ref | Vår ref | Dato | |
STAB/PEM/LK 98/000040 301 | 99/3760 B - BO/TWK | 13.08.1999 | |
KRAFTTAK I BOLIGPOLITIKKEN
Jeg viser til brev av 4. august og takker for konstruktive innspill om viktige tema for norsk boligpolitikk.
Boligsamvirkets rolle har vært og er sentral for både den prinsipielle debatt og den praktiske gjennomføring av norsk boligpolitikk. Både regjeringen og boligsamvirket står overfor en rekke krevende utfordringer i de nærmeste år, utfordringer som krever et nært samarbeid mellom alle offentlige og private parter som arbeider for et godt boligtilbud for alle grupper.
Et godt grunnlag for den sentrale boligpolitikken er lagt i de dokumenter og forslag som regjeringen har fått tilslutning til i Stortinget. Jeg tillater meg her å nevne stortingsmeldingene om miljøhensyn i bolig- og byggsektoren, om boligetablering for unge og vanskeligstilte, om Husbankens virksomhet for 1996-97 og nå senest stortingsmeldinga om fordeling av inntekt og levekår i Noreg (Utjamningsmeldinga).
Jeg er enig med deg at det bør tas noen krafttak i boligpolitikken. Ett av disse er vi for øvrig godt i gang med. Det er handlingsplanen for eldreomsorgen hvor staten bidrar med betydelige tilskuddsmidler over Husbankens budsjett og hvor både kommunene, boligsamvirket og byggebransjen er sterkt involvert. Boligsatsingen i handlingsplanen vil foruten å gi eldre og funksjonshemmede bedre boforhold, også gi ringvirkninger ved at boliger frigjøres for andre grupper som for eksempel ungdom.
Erfaringer fra sentraliseringen og markedsutviklingen de siste 10 til 15 år viser betydelige samfunnsmessige ekstrakostnader som belaster både byggebransjen, de boligsøkende og kommunene. Situasjonen på boligmarkedet krever derfor en mer planmessig økning i boligbyggingen. Regjeringen fikk da også tilslutning i Stortinget for en økning i Husbankens utlånsramme på 1000 mill kr for inneværende år, og vi vurderer også å foreslå en ny, klar økning for neste år. Dette vil gi rom for økt bygging av nøkterne, men gode boliger, også for unge i etableringsfasen og vanskeligstilte grupper. Ikke bare oppføringslån for nye boliger, men også etableringslån og kjøpslån vil kunne tilgodeses ved disse rammeøkningene. Kommunene har et betydelig ansvar i planmessig tilrettelegging av tomter.
Som kjent la regjeringen i stortingsmeldingen om boligetablering stor vekt på at kommunene gjennomfører en aktiv og målrettet planlegging for disse gruppenes boligbehov. Dette vil gi kommunene, men også boligsamvirket og andre et bedre grunnlag for sin planlegging. Også Husbanken vil få et godt grunnlag for bruk av de bevilgede midler, og regjering og Storting vil ha nytte av dette i sine avgjørelser.
Jeg er enig i at gode, men nøkterne og rimelige boliger for ungdom og vanskeligstilte må gis høy prioritet i årene framover. Ikke minst er det viktig at vi får løst boligproblemene for grupper som uten støtte har store problemer med å få løst sine bolig- og levekårsproblemer. Tilskudd og bostøtte er her sentrale virkemidler i tillegg til Husbankens låneordninger. Dette har vi tatt tak i i Utjamningsmeldinga og vil søke å prioritere dette i budsjettet for de kommende år. Vi vil også legge vekt på å prioritere ungdom som har problemer med å få etablert en tilfredsstillende arbeids-, utdannings- og boligsituasjon. Ulike typer UNGBO- prosjekter hvor ungdom med ulik sosial og utdanningsmessig bakgrunn bor sammen bør få høy prioritet både når det gjelder lån og tilskudd.
Boligsamvirkets initiativ til å få fram klausulerte boligprosjekter for ungdom til en rimelig kostnad, hvor det offentlige kan bidra til en ytterligere reduksjon av bokostnadene gjennom lån og tilskudd, er meget prisverdig. Slik får vi en mer effektiv og målrettet bruk av knappe offentlige penger. Gjennom klausulerte boligprosjekt vil en kunne realisere en samfunnskontrakt mellom utbygger og Husbanken hvor den offentlige økonomiske innsatsen skal komme den boligsøkende varig til gode. Boligsamvirkets målbevisste arbeid viser at det er mulig å få fram gode og rimelige boliger selv i dagens noe pressede byggemarked. Vi vil også nøye vurdere de forslag som boligsamvirket har fremmet i den senere tid vedrørende risikofond og andre tiltak.
Jeg ser fram til et fortsatt konstruktivt samarbeid mellom regjeringen og boligsamvirket.
Med hilsen
Odd Roger Enoksen,
Kommunal- og regionalminister