5 KOMMISJONSFORORDNING (EU) 2019/2020 av 1. oktober 2019 om fastsettelse av krav til miljøvennlig utforming av lyskilder og separat forkoplingsutstyr i henhold til europaparlaments- og rådsdirektiv 2009/125/EF, og om oppheving av kommisjonsforordning (EF) nr. 244/2009, (EF) nr. 245/2009 og (EU) nr. 1194/2012
EUROPAKOMMISJONEN HAR
under henvisning til artikkel 114 i traktaten om Den europeiske unions virkemåte,
under henvisning til europaparlaments- og rådsdirektiv 2009/125/EF av 21. oktober 2009 om fastsettelse av en ramme for å fastsette krav til miljøvennlig utforming av energirelaterte produkter1, særlig artikkel 15 nr. 1, og
ut fra følgende betraktninger:
1) I henhold til direktiv 2009/125/EF bør Kommisjonen fastsette krav til miljøvennlig utforming av energirelaterte produkter som representerer betydelige salgs- og handelsvolumer i Unionen, og som har en vesentlig miljøvirkning som gjennom utforming kan reduseres betydelig uten at det medfører urimelige kostnader.
2) Arbeidsplanen for miljøvennlig utforming 2016–20192 utarbeidet av Kommisjonen i henhold til artikkel 16 nr. 1 i direktiv 2009/125/EF fastsetter prioriteringene for arbeidet innenfor rammen for miljøvennlig utforming og energimerking for tidsrommet 2016–2019. I arbeidsplanen angis de energirelaterte produktgruppene som skal prioriteres ved gjennomføring av forberedende undersøkelser og påfølgende vedtakelse av gjennomføringstiltak, og ved revisjon av gjeldende forordninger.
3) Tiltakene i arbeidsplanen beregnes å kunne gi en årlig oppsummert energisparing på mer enn 260 TWh i 2030, hvilket tilsvarer en reduksjon i klimagassutslipp på ca. 100 millioner tonn per år i 2030. Belysning er en av produktgruppene som er oppført i arbeidsplanen, med en estimert årlig oppsummert energisparing på 41,9 TWh i 2030.
4) Kommisjonen fastsatte krav til miljøvennlig utforming av belysningsprodukter i kommisjonsforordning (EF) nr. 244/20093, (EF) nr. 245/20094 og (EU) nr. 1194/20125. I henhold til nevnte forordninger bør Kommisjonen revidere dem i lys av den teknologiske utviklingen.
5) Kommisjonen har revidert de nevnte forordningene og analysert de tekniske, miljømessige og økonomiske aspektene ved belysningsprodukter samt den faktiske brukeratferden. Revisjonen ble utført i nært samarbeid med interessenter og berørte parter fra Unionen og tredjeland. Resultatene av revisjonen ble offentliggjort og lagt fram for samrådsforumet nedsatt ved artikkel 18 i direktiv 2009/125/EF.
6) Revisjonen viser fordelene ved å oppdatere og forenkle kravene som skal gjelde for belysningsprodukter, særlig ved å vedta én enkelt forordning for denne produktgruppen. Dette er i tråd med Kommisjonens politikk for «bedre regelverksutforming» og bør redusere den administrative byrden for produsenter og importører samt lette markedstilsynsmyndighetenes kontroll, blant annet ved å definere virkeområdet og unntakene bedre, redusere antallet parametre for samsvarsprøving og redusere tiden det tar å gjennomføre visse prøvingsprosedyrer.
7) I samsvar med revisjonen bør i hovedsak alle belysningsprodukter som hører inn under virkeområdet for de tre eksisterende forordningene, omfattes av denne forordningen. Det bør dessuten fastsettes en ensartet formel for å beregne energieffektiviteten til slike belysningsprodukter.
8) Det årlige elektrisitetsforbruket i Unionen for produktene som omfattes av denne forordningen, ble anslått til 336 TWh i 2015. Dette dekker 12,4 % av den samlede bruken av elektrisk kraft i de 28 medlemsstatene og tilsvarer et klimagassutslipp på 132 millioner tonn CO2-ekvivalenter. Energiforbruket til belysningsprodukter i en situasjon der ingen tiltak iverksettes, forventes å bli redusert innen 2030. Denne reduksjonen forventes imidlertid å få en lavere takt med mindre de eksisterende kravene til miljøvennlig utforming oppdateres.
9) Miljøaspektene ved belysningsprodukter som anses for å være vesentlige for denne forordningens formål, er energiforbruk i bruksfasen og kvikksølvinnhold.
10) Bruken av farlige stoffer, herunder kvikksølv i lyskilder, reguleres ved europaparlaments- og rådsdirektiv 2011/65/EU6. Det bør derfor ikke fastsettes særlige krav til miljøvennlig utforming med hensyn til kvikksølvinnhold i denne forordningen.
11) Kommisjonsmeldingen om den sirkulære økonomien7 og arbeidsplanen understreker viktigheten av å bruke rammen for miljøvennlig utforming til å støtte omstillingen til en mer ressurseffektiv og sirkulær økonomi. Europaparlaments- og rådsdirektiv 2012/19/EU8 viser til direktiv 2009/125/EF og understreker at kravene til miljøvennlig utforming bør gjøre det lettere å ombruke, demontere og gjenvinne avfall fra elektrisk og elektronisk utstyr (WEEE) ved å håndtere problemene i en tidligere fase. WEEE-direktivet fastsetter krav til separat innsamling og materialgjenvinning av belysningsprodukter, med nye bestemmelser fra august 2018. Denne forordningen bør derfor ikke fastsette ytterligere krav med hensyn til dette. Samtidig støtter denne forordningen tiltak for å sikre at produkter som inneholder lyskilder, kan repareres.
12) Med tanke på behovet for å fremme den sirkulære økonomien og det løpende standardiseringsarbeidet innenfor materialeffektivitet i forbindelse med energirelaterte produkter, bør det framtidige standardiseringsarbeidet også omfatte modularisering av LED-belysningsprodukter, herunder aspekter som lysfluks, strålingsspektrum og lysfordeling.
13) Det bør fastsettes særlige krav til belysningsprodukters effektbehov i hviletilstand og nettverkstilkoplet hviletilstand. Kravene i kommisjonsforordning (EF) nr. 1275/20089 bør derfor ikke få anvendelse på belysningsprodukter som omfattes av denne forordningens virkeområde.
14) De obligatoriske kravene til miljøvennlig utforming får anvendelse på produkter som bringes i omsetning i Unionen, uansett hvor de installeres eller brukes, og de bør derfor ikke gjøres avhengige av produktets bruk.
15) Det bør gis unntak fra kravene fastsatt i denne forordningen for lyskilder med særlige tekniske egenskaper til bruk på særskilte bruksområder, herunder innenfor helse og sikkerhet, og der alternativer med høyere energieffektivitet ikke er tilgjengelige eller kostnadseffektive.
16) De relevante produktparametrene bør måles ved hjelp av pålitelige, nøyaktige og reproduserbare metoder. Disse metodene bør bygge på de nyeste allment anerkjente metodene, herunder eventuelle harmoniserte standarder vedtatt av de europeiske standardiseringsorganisasjonene oppført i vedlegg I til europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 1025/201210.
17) I samsvar med artikkel 8 i direktiv 2009/125/EF bør de gjeldende framgangsmåtene for samsvarsvurdering spesifiseres i denne forordningen.
18) For å lette samsvarskontrollen bør produsentene, importørene eller representantene oppgi de opplysningene som er nevnt i vedlegg IV og V til direktiv 2009/125/EF, i den tekniske dokumentasjonen, i den grad opplysningene har relevans for kravene fastsatt i denne forordningen. Parametrene i den tekniske dokumentasjonen i samsvar med denne forordningen som er identiske med parametrene i produktdatabladet i samsvar med delegert kommisjonsforordning (EU) 2019/201511, og som er lagt inn i produktdatabasen opprettet ved europaparlaments- og rådsforordning (EU) 2017/136912, bør ikke lenger inngå i den tekniske dokumentasjon som kreves i denne forordningen.
19) Denne forordningen bør fastsette toleranseverdier for belysningsparametre, idet det tas hensyn til metoden for angivelse av opplysninger fastsatt i kommisjonsforordning (EU) 2016/228213.
20) For å gjøre denne forordningen mer effektiv og for å beskytte forbrukerne bør produkter som automatisk endrer sin ytelse under prøvingsforhold for å forbedre de oppgitte parametrene, forbys.
21) I tillegg til de rettslig bindende kravene fastsatt i denne forordningen bør det i samsvar med del 3 nr. 2 i vedlegg I til direktiv 2009/125/EF angis veiledende referanseverdier for de beste tilgjengelige teknologiene, for å sikre stor utbredelse av og enkel tilgang til opplysninger om miljøprestasjonen gjennom hele livssyklusen til produkter som er omfattet av denne forordningen.
22) Denne forordningen bør revideres med sikte på å vurdere hvor hensiktsmessige og effektive dens bestemmelser er for å nå dens mål. Revisjonen bør foretas etter at det har gått tilstrekkelig tid til å gjennomføre alle bestemmelsene og observere deres innvirkning på markedet.
23) Forordning (EF) nr. 244/2009, (EF) nr. 245/2009 og (EU) nr. 1194/2012 bør derfor oppheves.
24) Tiltakene fastsatt i denne forordningen er i samsvar med uttalelse fra komiteen nedsatt ved artikkel 19 nr. 1 i direktiv 2009/125/EF.
VEDTATT DENNE FORORDNINGEN:
Artikkel 1
Formål og virkeområde
1. Denne forordningen fastsetter krav til miljøvennlig utforming for å bringe i omsetning
a) lyskilder,
b) separat forkoplingsutstyr.
Kravene får også anvendelse på lyskilder og separat forkoplingsutstyr som bringes i omsetning i et sammensatt produkt.
2. Denne forordningen får ikke anvendelse på lyskilder og separat forkoplingsutstyr angitt i nr. 1 og 2 i vedlegg III.
3. Lyskilder og separat forkoplingsutstyr angitt i nr. 3 i vedlegg III skal bare oppfylle kravene i nr. 3 bokstav e) i vedlegg II.
Artikkel 2
Definisjoner
I denne forordningen menes med
1) «lyskilde» et elektrisk drevet produkt som er beregnet på å avgi lys, eller når det gjelder andre lyskilder enn glødelamper, å kunne stilles inn for å avgi lys, eller begge deler, og som har alle følgende optiske egenskaper:
a) Kromatisitetskoordinater x og y i området
0,270 < x < 0,530 og
–2,3172 x2 + 2,3653 x –0,2199 < y < –2,3172 x2 + 2,3653 x –0,1595.
b) En lysfluks < 500 lumen per mm2 av projisert lysende overflateareal som definert i vedlegg I.
c) En lysfluks på mellom 60 og 82 000 lumen.
d) En fargegjengivelsesindeks (CRI) > 0,
som bruker gløding, fluorescens, høyintensiv utladning, uorganiske lysemitterende dioder (LED) eller organiske lysemitterende dioder (OLED) eller kombinasjoner av disse som belysningsteknologi, og som kan verifiseres som en lyskilde etter framgangsmåten i vedlegg IV.
Høytrykksnatriumlyskilder (HPS) som ikke oppfyller vilkår a), anses som lyskilder i henhold til denne forordningen.
Lyskilder omfatter ikke
a) LED-brikker,
b) LED-pakker,
c) produkter som inneholder en eller flere lyskilder, og som denne eller disse lyskildene kan fjernes fra med sikte på verifisering,
d) lysende deler som inngår i en lyskilde som disse delene ikke kan fjernes fra med sikte på verifisering av delene som lyskilde,
2) «forkoplingsutstyr» en eller flere innretninger som kan være fysisk innebygd i en lyskilde eller ikke, og som er beregnet på å tilpasse nettforsyningen til det elektriske formatet som kreves av en eller flere spesifikke lyskilder innenfor de grensene som er fastsatt av hensyn til elektrisk sikkerhet og elektromagnetisk kompatibilitet. Det kan omfatte å omforme tilførsels- og startspenning, begrense driftsstrøm og strøm til forvarming, forebygge kaldstart, korrigere effektfaktoren og/eller redusere radiointerferens.
«Forkoplingsutstyr» omfatter ikke strømforsyning som hører inn under virkeområdet for kommisjonsforordning (EF) nr. 278/200914. Begrepet omfatter heller ikke lysstyringsdeler og ikke-belysningsdeler (som definert i vedlegg I), selv om slike deler kan være fysisk innebygd i forkoplingsutstyr eller markedsføres sammen som ett produkt.
En PoE-bryter (Power-over-Ethernet) er ikke forkoplingsutstyr i henhold til denne forordningen. Med «PoE-bryter» menes utstyr til strømforsyning og databehandling som er installert mellom nettforsyningen og kontorutstyret og/eller lyskilder med sikte på dataoverføring og strømforsyning,
3) «separat forkoplingsutstyr» forkoplingsutstyr som ikke er fysisk integrert med en lyskilde, og som bringes i omsetning som et separat produkt eller som en del av et sammensatt produkt,
4) «sammensatt produkt» et produkt som inneholder en eller flere lyskilder eller separat forkoplingsutstyr, eller begge deler. Eksempler på sammensatte produkter er lysarmaturer som kan tas fra hverandre slik at lyskilden(e) i dem kan verifiseres for seg, husholdningsapparater som inneholder en eller flere lyskilder, møbler (hyller, speil, vitrineskap) som inneholder en eller flere lyskilder. Dersom et sammensatt produkt ikke kan tas fra hverandre med sikte på verifisering av lyskilden og det separate forkoplingsutstyret, skal hele det sammensatte produktet anses som en lyskilde,
5) «lys» elektromagnetisk stråling med en bølgelengde på mellom 380 og 780 nm,
6) «nettforsyning» eller «nettspenning» strømforsyning med 230 volt (± 10 %) og 50 Hz vekselstrøm,
7) «LED-brikke» en liten blokk med lysemitterende halvledermateriale som det er bygd en funksjonell LED-krets på,
8) «LED-pakke» en enkelt elektrisk del som i hovedsak består av minst én LED-brikke. Den inneholder ikke forkoplingsutstyr eller deler av slikt utstyr, sokkel eller aktive elektroniske komponenter og er ikke direkte tilkoplet nettspenningen. Den kan inneholde ett eller flere av følgende: optiske elementer, lysomformere (lysstoff), termiske, mekaniske og elektriske grensesnitt eller deler for å håndtere problemer med elektrostatisk utladning. Alle lysemitterende innretninger som er beregnet på å brukes direkte i en LED-armatur, anses som lyskilder,
9) «kromatisitet» en egenskap hos en fargestimulus som defineres ved dens kromatisitetskoordinater (x og y),
10) «lysfluks» eller «fluks» (Φ), uttrykt i lumen (lm), en størrelse som er avledet av strålingsfluks (strålingseffekt) ved å vurdere den elektromagnetiske strålingen i forhold til den spektrale sensitiviteten i menneskeøyet. Den viser til den samlede fluksen fra en lyskilde i en romvinkel på 4π steradianer under forhold (f.eks. strøm, spenning, temperatur) som er angitt i gjeldende standarder. Den viser til initialfluksen fra den udimmede lyskilden etter en kort driftstid, med mindre det er klart angitt at det dreier seg om fluksen i en dimmet tilstand eller fluksen etter en gitt driftstid. For lyskilder som kan innstilles til å avgi forskjellige lysspektre og/eller forskjellige maksimale lysstyrker, viser den til fluksen i «referanseinnstillingene» som definert i vedlegg I,
11) «fargegjengivelsesindeks» (CRI – colour rendering index) en måleparameter for en lyskildes innvirkning på hvordan gjenstanders farge oppfattes ved bevisst eller ubevisst sammenligning med hvordan fargen oppfattes ved belysning med en referanselyskilde. CRI er den gjennomsnittlige Ra-verdien for fargegjengivelsen for de åtte første testfargene (R1–R8) definert i standardene,
12) «gløding» fenomenet der lys produseres av varme, i lyskilder vanligvis ved at en trådlignende leder («glødetråd») varmes opp av en elektrisk strøm,
13) «halogenlyskilde» en glødelyskilde med en trådlignende leder framstilt av wolfram omsluttet av gass som inneholder halogener eller halogenforbindelser,
14) «fluorescens» eller «fluorescerende lyskilde» (FL – fluorescent light source) et fenomen eller en lyskilde som bruker en elektrisk gassutladning av lavtrykkskvikksølvtypen, der det meste av lyset sendes ut av ett eller flere lag lysstoff som lyser når det treffes av ultrafiolett stråling fra utladningen. Fluorescerende lyskilder kan ha en eller to koplinger (enkel sokkel / dobbel sokkel) til strømforsyningen. I denne forordningen anses også induksjonslyskilder som fluorescerende lyskilder,
15) «høyintensiv utladning» (HID – high intensity discharge) en elektrisk gassutladning der lysbuen stabiliseres av veggtemperaturen og energistrømmen mot og gjennom utladningsrørets vegg overstiger 3 watt per kvadratcentimeter. HID-lyskilder er begrenset til metallhalogen-, høytrykksnatrium- og høytrykkskvikksølvdamplyskilder som definert i vedlegg I,
16) «gassutladning» et fenomen der lyset direkte eller indirekte produseres ved en elektrisk utladning i en gass, et plasma, en metalldamp eller en blanding av gasser og damper,
17) «uorganisk lysemitterende diode (LED)» en teknologi der lyset produseres av en halvlederkomponent med en p-n-overgang av uorganisk materiale. Overgangen avgir optisk stråling når den utsettes for en elektrisk strøm,
18) «organisk lysemitterende diode (OLED)» en teknologi der lyset produseres av en halvlederkomponent med en p-n-overgang av organisk materiale. Overgangen avgir optisk stråling når den utsettes for en elektrisk strøm,
19) «høytrykksnatriumlyskilde» (HPS – high-pressure sodium light source) en høyintensiv utladningslyskilde der lyset hovedsakelig produseres ved stråling fra natriumdamp ved et partialtrykk under drift på cirka 10 kilopascal. HPS-lyskilder kan ha en eller to koplinger (enkel sokkel / dobbel sokkel) til strømforsyningen,
20) «tilsvarende modell» en modell som har de samme tekniske egenskapene som er relevante for kravene til miljøvennlig utforming, men som bringes i omsetning eller tas i bruk av samme produsent eller importør som en annen modell med en annen modellbetegnelse,
21) «modellbetegnelse» den koden, vanligvis alfanumerisk, som skiller en bestemt modell av et produkt fra andre modeller med samme varemerke eller samme produsent- eller importørnavn,
22) «sluttbruker» en fysisk person som kjøper eller forventes å kjøpe et produkt for formål som ligger utenfor vedkommendes næringsvirksomhet, forretningsvirksomhet, håndverk eller yrke.
Det er fastsatt ytterligere definisjoner i vedlegg I til bruk i vedleggene.
Artikkel 3
Krav til miljøvennlig utforming
Kravene til miljøvennlig utforming i vedlegg II får anvendelse fra datoene angitt der.
Artikkel 4
Fjerning av lyskilder og separat forkoplingsutstyr
1. Produsenter eller importører av sammensatte produkter eller deres representanter skal sikre at lyskilder og separat forkoplingsutstyr kan skiftes ut ved hjelp av vanlig verktøy og uten permanent skade på det sammensatte produktet, med mindre det i den tekniske dokumentasjonen gis en teknisk begrunnelse knyttet til det sammensatte produktets funksjonalitet som forklarer hvorfor utskifting av lyskilder og separat forkoplingsutstyr ikke er hensiktsmessig.
Den tekniske dokumentasjonen skal også inneholde instruksjoner om hvordan lyskilder og separat forkoplingsutstyr kan tas ut uten å få permanent skade, slik at markedstilsynsmyndighetene kan utføre verifisering.
2. Produsenter eller importører av sammensatte produkter eller deres representanter skal gi opplysninger om hvorvidt lyskilder og forkoplingsutstyr kan skiftes ut eller ikke av sluttbrukere eller kvalifiserte personer, uten permanent skade på det sammensatte produktet. Slike opplysninger skal være tilgjengelige på et fritt tilgjengelig nettsted. For produkter som selges direkte til sluttbrukere, skal disse opplysningene finnes på emballasjen, minst i form av et piktogram, og i bruksanvisningen.
3. Produsenter eller importører av sammensatte produkter eller deres representanter skal sikre at lyskilder og separat forkoplingsutstyr kan demonteres fra sammensatte produkter når de er uttjent. Demonteringsanvisninger skal være tilgjengelige på et fritt tilgjengelige nettsted.
Artikkel 5
Samsvarsvurdering
1. Framgangsmåten for samsvarsvurdering nevnt i artikkel 8 i direktiv 2009/125/EF skal være systemet for intern kontroll av utformingen beskrevet i vedlegg IV til nevnte direktiv eller styringsordningen beskrevet i vedlegg V til nevnte direktiv.
2. I forbindelse med samsvarsvurderingen i henhold til artikkel 8 i direktiv 2009/125/EF skal den tekniske dokumentasjonen inneholde opplysningene angitt i nr. 3 bokstav d) i vedlegg II til denne forordningen, samt de nærmere opplysningene om og resultatene av beregningene fastsatt i nr. 1 og 2 i vedlegg II samt vedlegg V til denne forordningen.
3. Dersom informasjonen i den tekniske dokumentasjonen for en bestemt modell er innhentet
a) fra en modell som har de samme tekniske egenskapene som er relevante for den tekniske informasjonen som skal gis, men er framstilt av en annen produsent, eller
b) gjennom beregninger på grunnlag av konstruksjon eller ekstrapolering fra en annen modell fra samme eller en annen produsent, eller begge deler,
skal den tekniske dokumentasjonen inneholde nærmere opplysninger om disse beregningene eller ekstrapoleringene, den vurderingen produsenten har foretatt for å kontrollere at beregningene stemmer, og, dersom det er relevant, erklæringen om at modellene fra ulike produsenter er identiske.
Den tekniske dokumentasjonen skal inneholde en liste over alle tilsvarende modeller, herunder modellbetegnelsene.
4. Den tekniske dokumentasjonen skal inneholde informasjonen i den rekkefølgen og slik som angitt i vedlegg VI til forordning (EU) 2019/2015. For markedstilsynsformål kan produsenter, importører eller deres representanter, uten at det berører nr. 2 bokstav g) i vedlegg IV til direktiv 2009/125/EF, vise til den tekniske dokumentasjonen som er lastet opp til produktdatabasen som inneholder de samme opplysningene som fastsatt i forordning (EU) 2019/2015.
Artikkel 6
Verifiseringsprosedyre ved markedstilsyn
Medlemsstatene skal benytte verifiseringsprosedyren fastsatt i vedlegg IV til denne forordningen når de foretar markedstilsyn som nevnt i artikkel 3 nr. 2 i direktiv 2009/125/EF.
Artikkel 7
Omgåelse
Produsenten, importøren eller representanten skal ikke bringe i omsetning produkter som er konstruert for å kunne oppdage at de blir prøvd (f.eks. ved å gjenkjenne prøvingsforholdene eller prøvingssyklusen), og for å reagere spesifikt gjennom automatisk å endre ytelsen under prøvingen for å oppnå et gunstigere nivå på noen av de parametrene som er oppgitt av produsenten, importøren eller representanten i den tekniske dokumentasjonen, eller som er angitt i den dokumentasjonen som stilles til rådighet.
Verken produktets energiforbruk eller noen av de andre oppgitte parametrene skal bli dårligere etter en programvare- eller fastvareoppdatering når de måles ut fra samme prøvingsstandard som opprinnelig ble brukt til samsvarserklæringen, med mindre sluttbrukeren uttrykkelig har samtykket til dette før oppdateringen.
Artikkel 8
Veiledende referanseverdier
Veiledende referanseverdier for de miljømessig beste produktene og den beste teknologien som finnes på markedet når denne forordningen vedtas, er angitt i vedlegg VI.
Artikkel 9
Revisjon
Kommisjonen skal revidere denne forordningen i lys av den teknologiske utviklingen og framlegge resultatene av denne revisjonen, eventuelt sammen med et utkast til endringsforslag, for samrådsforumet senest 25. desember 2024.
Revisjonen skal særlig omfatte en vurdering av
a) om det bør fastsettes strengere krav til energieffektivitet for alle typer lyskilder, særlig for lyskilder som ikke er LED, og for separat forkoplingsutstyr,
b) om det bør fastsettes krav til lysstyringsdeler,
c) om det bør fastsettes strengere krav til flimmer og stroboskopisk effekt, samtidig som de utvides til å omfatte separat forkoplingsutstyr,
d) om det bør fastsettes krav til dimming, herunder vekselvirkning med flimmer,
e) om det bør fastsettes strengere krav til effekt i (nettverkstilkoplet) hviletilstand,
f) om effektbonusen for lyskilder med fargeinnstilling bør minskes eller avskaffes, og om unntaket for høy fargerenhet bør fjernes,
g) om det bør fastsettes krav til levetid,
h) om det bør fastsettes økte opplysningskrav med hensyn til levetid, herunder for forkoplingsutstyr,
i) om måleparameteren CRI for fargegjengivelse bør erstattes med en mer passende måleparameter,
j) om lumen er tilstrekkelig som eneste måleparameter for mengden synlig lys,
k) om unntakene er hensiktsmessige,
l) om det bør fastsettes ytterligere ressurseffektivitetskrav for produkter i samsvar med prinsippene i den sirkulære økonomien, særlig med hensyn til muligheten for å fjerne og skifte ut lyskilder og forkoplingsutstyr.
Artikkel 10
Oppheving
Forordning (EF) nr. 244/2009, (EF) nr. 245/2009 og (EU) nr. 1194/2012 oppheves med virkning fra 1. september 2021.
Artikkel 11
Ikrafttredelse og anvendelse
Denne forordningen trer i kraft den 20. dagen etter at den er kunngjort i Den europeiske unions tidende.
Den får anvendelse fra 1. september 2021. Artikkel 7 får imidlertid anvendelse fra 25. desember 2019.
Denne forordningen er bindende i alle deler og kommer direkte til anvendelse i alle medlemsstater.
Utferdiget i Brussel 1. oktober 2019.
For Kommisjonen
Jean-Claude Juncker
President
VEDLEGG I
Definisjoner som gjelder i vedleggene
I vedleggene menes med
1) «lyskilde med direkte nettspenningskopling» (MLS – mains light source) en lyskilde som kan koples direkte til strømnettet. Lyskilder som koples direkte til nettforsyningen, og som også kan koples indirekte til nettforsyningen ved hjelp av separat forkoplingsutstyr, skal anses som lyskilder med direkte nettspenningskopling,
2) «lyskilde uten direkte nettspenningskopling» (NMLS – non-mains light source) en lyskilde som krever separat forkoplingsutstyr for å kunne koples til nettforsyningen,
3) «retningsbestemt lyskilde» (DLS – directional light source) en lyskilde der minst 80 % av samlet lysfluks avgis innenfor en romvinkel på π sr (tilsvarer en kjegle med en vinkel på 120°),
4) «rundtstrålende lyskilde» (NDLS – non-directional light source) en lyskilde som ikke er en retningsbestemt lyskilde,
5) «tilkoplet lyskilde» (CLS – connected light source) en lyskilde med datatilkoplingsdeler som fysisk eller funksjonelt ikke kan skilles fra de lysemitterende delene for å opprettholde «referanseinnstillingene». Lyskilden kan ha datatilkoplingsdeler som er fysisk integrert i ett enkelt lampehus som ikke kan skilles fra hverandre, eller lyskilden kan kombineres med fysisk atskilte datatilkoplingsdeler som bringes i omsetning sammen med lyskilden som ett produkt,
6) «tilkoplet separat forkoplingsutstyr» (CSCG – connected separate control gear) separat forkoplingsutstyr, inkludert datatilkoplingsdeler, som fysisk eller funksjonelt ikke kan skilles fra delene i selve forkoplingsutstyret for å opprettholde «referanseinnstillingene». Det separate forkoplingsutstyret kan ha datatilkoplingsdeler som er fysisk integrert i ett enkelt lampehus som ikke kan skilles fra hverandre, eller det separate forkoplingsutstyret kan kombineres med fysisk atskilte datatilkoplingsdeler som bringes i omsetning sammen med det separate forkoplingsutstyret som ett produkt,
7) «datatilkoplingsdeler» deler som utfører en av følgende funksjoner:
a) Mottak eller overføring av datasignaler via kabel eller trådløst, og behandling av slike signaler (brukes til å styre lysavgivelsen og eventuelt på annen måte).
b) Registrering og behandling av de registrerte signalene (brukes til å styre lysavgivelsen og eventuelt på annen måte).
c) En kombinasjon av disse,
8) «lyskilde med fargeinnstilling» (CTLS – colour-tuneable light source) en lyskilde som kan innstilles til å avgi lys med en rekke farger utenfor området definert i artikkel 2, men som også kan innstilles til å avgi hvitt lys innenfor området definert i artikkel 2, som innebærer at lyskilden hører inn under denne forordningens virkeområde.
Lyskilder med innstillbart hvitt lys som bare kan innstilles til å avgi lys med forskjellige korrelerte fargetemperaturer innenfor området definert i artikkel 2, og lyskilder som kan dimmes til å avgi et varmere lys ved at det hvite lyset som avgis, endres til en lavere korrelert fargetemperatur for å simulere egenskapene til glødelyskilder, anses ikke som CTLS,
9) «spektral renhet» en prosentdel beregnet for en CTLS som er innstilt til å avgi lys av en bestemt farge ved hjelp av en prosedyre som er nærmere definert i standardene, ved å tegne en rett linje på et fargediagram (x og y) fra et punkt med fargekoordinatene x = 0,333 og y = 0,333 (akromatisk stimuluspunkt), som går gjennom punktet som representerer fargekoordinatene (x og y) for lyskilden (punkt 2), og helt til ytterkanten av fargerommet (geometrisk sted, punkt 3). Spektral renhet beregnes som avstanden mellom punkt 1 og 2 dividert med avstanden mellom punkt 1 og 3. Hele linjens lengde representerer 100 % fargerenhet (punkt på det geometriske stedet). Det akromatiske stimuluspunktet representerer 0 % fargerenhet (hvitt lys),
10) «lyskilde med høy luminans» (HLLS – high-luminance light source) en LED-lyskilde med en gjennomsnittlig luminans på over 30 cd/mm2 i retning av maksimal lysstyrke,
11) «luminans» (i en gitt retning på et gitt punkt på en virkelig eller tenkt flate) lysfluksen som sendes ut ved at en elementærstråle passerer gjennom det gitte punktet og spres i romvinkelen med den gitte retningen, dividert med arealet av et tverrsnitt av denne strålen som inneholder det gitte punktet (cd/m2),
12) «gjennomsnittlig luminans» (HLLS-luminans) for en LED-lyskilde den gjennomsnittlige luminansen over et lysende areal der luminansen er mer enn 50 % av maksimal luminans (cd/mm2),
13) «lysstyringsdeler» deler som er integrert i en lyskilde eller i separat forkoplingsutstyr, eller som er fysisk atskilt fra, men markedsføres sammen med en lyskilde eller separat forkoplingsutstyr som ett produkt, og som ikke er strengt nødvendige for at lyskilden skal kunne avgi lys ved full belastning, eller for at det separate forkoplingsutstyret skal levere den effekten som gjør det mulig for lyskilden(e) å avgi lys ved full belastning, men som muliggjør manuell eller automatisk styring, direkte styring eller fjernstyring av lysstyrke, kromatisitet, korrelert fargetemperatur, lysspektrum og/eller utstrålingsvinkel. Dimmere skal også anses som lysstyringsdeler.
Begrepet omfatter også datatilkoplingsdeler, men omfatter ikke produkter som hører inn under virkeområdet for forordning (EF) nr. 1275/2008,
14) «ikke-belysningsdeler» deler som er integrert i en lyskilde eller i separat forkoplingsutstyr, eller som er fysisk atskilt fra, men markedsføres sammen med en lyskilde eller separat forkoplingsutstyr som ett produkt, og som ikke er nødvendige for at lyskilden skal kunne avgi lys ved full belastning, eller for at det separate forkoplingsutstyret skal levere den effekten som gjør at lyskilden(e) kan avgi lys ved full belastning, og som ikke er lysstyringsdeler. Eksempler på dette omfatter, men er ikke begrenset til høyttalere (lyd), kameraer, forsterkere for å utvide rekkevidden på kommunikasjonssignaler (f.eks. Wi-Fi), deler som støtter nettbalansen (som kopler om til egne interne batterier ved behov), batterilading, visuell varsling om hendelser (innkommende post, dørklokke som ringer, alarm), bruk av Light Fidelity (Li-Fi, en teknologi for toveis, fullt ut nettverksbasert og trådløs høyhastighetskommunikasjon).
Begrepet omfatter også datatilkoplingsdeler som brukes til andre funksjoner enn til å styre lysavgivelsen,
15) «nyttelysfluks» (Φuse) den delen av lysfluksen fra en lyskilde som brukes til å bestemme dens energieffektivitet:
For rundtstrålende lyskilder er det den samlede lysfluksen som avgis innenfor en romvinkel på 4π sr (som tilsvarer en kule på 360°).
For retningsbestemte lyskilder med utstrålingsvinkel ≥ 90° er det lysfluksen som avgis innenfor en romvinkel på π sr (som tilsvarer en kjegle med en vinkel på 120°).
For retningsbestemte lyskilder med utstrålingsvinkel < 90° er det lysfluksen som avgis innenfor en romvinkel på 0,586π sr (som tilsvarer en kjegle med en vinkel på 90°),
16) «utstrålingsvinkel» for en retningsbestemt lyskilde vinkelen mellom to tenkte linjer i et plan som skjærer den optiske stråleaksen på en slik måte at linjene passerer gjennom midtpunktet av lyskildens framside og gjennom punkter der lysstyrken er 50 % av midtakselysstyrken, der midtakselysstyrken er verdien for lysstyrke som måles i den optiske stråleaksen.
For lyskilder som har forskjellige utstrålingsvinkler i forskjellige plan, skal den største utstrålingsvinkelen tas i betraktning.
For lyskilder med en utstrålingsvinkel som kan styres av brukeren, skal utstrålingsvinkelen som tilsvarer «referanseinnstillingen» tas i betraktning,
17) «full belastning»
tilstanden til en lyskilde innenfor de angitte driftsforholdene der den avgir maksimal lysfluks (uten dimming), eller
driftsforholdene og belastningen for forkoplingsutstyret ved måling av energieffektivitet som angitt i de relevante standardene,
18) «ubelastet tilstand» tilstanden til separat forkoplingsutstyr der inngangen er koplet til nettforsyningen og utgangen med hensikt er koplet fra lyskildene, og eventuelt fra lysstyringsdeler og ikke-belysningsdeler. Dersom disse delene ikke kan frakoples, skal de slås av og deres effektforbruk skal begrenses til et minimum etter produsentens anvisninger. Ubelastet tilstand gjelder bare for separat forkoplingsutstyr som produsenten eller importøren har angitt i den tekniske dokumentasjonen at er konstruert for denne tilstanden,
19) «hviletilstand» tilstanden til en lyskilde eller separat forkoplingsutstyr som er koplet til strømforsyningen, men der lyskilden med hensikt ikke avgir lys, og lyskilden eller forkoplingsutstyret venter på et styresignal for å gå tilbake til en lysemitterende tilstand. Lysstyringsdelene som aktiverer hviletilstanden, skal være i styringstilstand. Ikke-belysningsdeler skal koples fra eller slås av, eller effektforbruket deres skal begrenses til et minimum etter produsentens anvisninger,
20) «nettverkstilkoplet hviletilstand» tilstanden til en CLS eller CSCG som er koplet til strømforsyningen, men der lyskilden med hensikt ikke avgir lys, eller forkoplingsutstyret ikke leverer den effekten som gjør at lyskilden(e) kan avgi lys, og venter på et fjernutløsersignal for å gå tilbake til en lysemitterende tilstand. Lysstyringsdelene skal være i styringstilstand. Ikke-belysningsdeler skal koples fra eller slås av, eller effektforbruket deres skal begrenses til et minimum etter produsentens anvisninger,
21) «styringstilstand» tilstanden til lysstyringsdeler som er koplet til lyskilden og/eller til det separate forkoplingsutstyret og utfører sine funksjoner på en slik måte at et styresignal kan genereres internt, eller et fjernutløsersignal kan mottas via kabel eller trådløst og behandles slik at det medfører en endring i lyskildens lysemisjon eller en tilsvarende ønsket endring i strømforsyningen fra det separate forkoplingsutstyret,
22) «fjernutløsersignal» et signal som sendes til lyskilden eller det separate forkoplingsutstyret utenfra via et nettverk,
23) «styresignal» et analogt eller digitalt signal som sendes til lyskilden eller det separate forkoplingsutstyret trådløst eller i kabel via spenningsmodulasjon i separate styrekabler eller via et modulert signal i tilførselsspenningen. Signaloverføringen skjer ikke via et nettverk, men f.eks. fra en intern kilde eller fra en fjernkontroll som leveres sammen med produktet,
24) «nettverk» en kommunikasjonsinfrastruktur med en lenketopologi og en arkitektur som omfatter fysiske komponenter, organisatoriske prinsipper og kommunikasjonsprosedyrer og -formater (protokoller),
25) «effekt i påslått tilstand» (Pon), uttrykt i watt, effektforbruket til en lyskilde ved full belastning med alle lysstyringsdeler og ikke-belysningsdeler frakoplet. Dersom disse delene ikke kan frakoples, skal de slås av eller deres effektforbruk skal minimeres etter produsentens anvisninger. Når det gjelder en NMLS som krever separat forkoplingsutstyr for å fungere, kan Pon måles direkte på lyskildens inngang, eller Pon bestemmes ved hjelp av forkoplingsutstyr med kjent virkningsgrad hvis effektforbruk etterpå trekkes fra den målte verdien for inngangseffekt fra nettforsyningen,
26) «effekt i ubelastet tilstand» (Pno), uttrykt i watt, effektforbruket til separat forkoplingsutstyr i ubelastet tilstand,
27) «effekt i hviletilstand» (Psb), uttrykt i watt, effektforbruket til en lyskilde eller et separat forkoplingsutstyr i hviletilstand,
28) «effekt i nettverkstilkoplet hviletilstand» (Pnet), uttrykt i watt, effektforbruket til en CLS eller en CSCG i nettverkstilkoplet hviletilstand,
29) «referanseinnstillinger» (RCS – reference control settings) en styreinnstilling eller en kombinasjon av styreinnstillinger som brukes til å verifisere at en lyskilde oppfyller kravene i denne forordningen. Disse innstillingene er relevante for lyskilder som lar sluttbrukeren styre, manuelt eller automatisk, direkte eller med fjernstyring, lysstyrken, fargen, den korrelerte fargetemperaturen, spektrumet og/eller utstrålingsvinkelen til lyset som avgis.
I prinsippet skal referanseinnstillingene være de innstillingene som produsenten har definert som fabrikkinnstillinger, og som brukeren møter ved første installasjon (forhåndsinnstilte verdier). Dersom installasjonsprosedyren omfatter en automatisk programvareoppdatering under den første installasjonen, eller dersom brukeren kan velge å foreta en slik oppdatering, skal det tas hensyn til de eventuelle endringene i innstillingene.
Dersom de forhåndsinnstilte verdiene med hensikt er satt annerledes enn referanseinnstillingene (f.eks. til lav effekt av sikkerhetshensyn), skal produsenten i den tekniske dokumentasjonen angi hvordan referanseinnstillingene tilbakestilles med sikte på samsvarskontroll, og gi en teknisk begrunnelse for hvorfor de forhåndsinnstilte verdiene er satt annerledes enn referanseinnstillingene.
Lyskildeprodusenten skal definere referanseinnstillingene slik at
lyskilden hører inn under denne forordningens virkeområde i henhold til artikkel 1, og ingen av vilkårene for unntak gjelder,
lysstyringsdeler og ikke-belysningsdeler er frakoplet eller slått av, eller dersom dette ikke er mulig, effektforbruket til disse delene er så lavt som mulig,
tilstanden ved full belastning oppnås,
når sluttbrukeren velger å gjenopprette fabrikkinnstillingene, hentes referanseinnstillingene inn igjen.
For lyskilder der produsenten av et sammensatt produkt kan gjøre tilpasninger som påvirker en lyskildes egenskaper (f.eks. fastsette driftsstrøm eller termisk utforming), og som ikke kan styres av sluttbrukeren, er det ikke nødvendig å definere referanseinnstillinger. I så fall gjelder de nominelle prøvingsvilkårene som definert av lyskildeprodusenten,
30) «høytrykkskvikksølvlyskilde» en høyintensiv utladningslyskilde der størsteparten av lyset produseres, direkte eller indirekte, ved stråling hovedsakelig fra kvikksølvdamp ved et partialtrykk under drift på over 100 kilopascal,
31) «metallhalogenlyskilde» (MH – metal halide light source) en høyintensiv utladningslyskilde der lyset produseres ved stråling fra en blanding av metalldamp, metallhalogener og produkter fra dissosiasjonen av metallhalogener. MH-lyskilder kan ha en eller to koplinger (enkel sokkel / dobbel sokkel) til strømforsyningen. Det bueformede utladningsrøret til MH-lyskilder kan være framstilt av kvarts (QMH) eller keramisk materiale (CMH),
32) «kompakt fluorescerende lyskilde» (CFL – compact fluorescent light source) en fluorescerende lyskilde med én sokkel og en konstruksjon med bøyd rør som er konstruert for å kreve lite plass. En CFL kan hovedsakelig være spiralformet (dvs. svingt form) eller utformet som sammenkoplede parallelle rør, med eller uten en ytre, pærelignende kolbe. CFL-er finnes med eller uten fysisk integrert forkoplingsutstyr (CFLi/CFLni),
33) «T2», «T5», «T8», «T9» og «T12» en rørformet lyskilde med en diameter på henholdsvis ca. 7, 16, 26, 29 og 38 mm, som definert i standardene. Røret kan være rett (lineært) eller bøyd (f.eks. U-formet, sirkelformet),
34) «LFL T5-HE» en høyeffektiv lineær fluorescerende T5-lyskilde med driftsstrøm på under 0,2 A,
35) «LFL T5-HO» en høyeffektiv lineær fluorescerende T5-lyskilde med driftsstrøm på minst 0,2 A,
36) «LFL T8 600 mm», «LFL T8 1 200 mm» eller «LFL T8 1 500 mm» en lineær fluorescerende T8-lyskilde med en lengde på henholdsvis ca. 600 mm (2 fot), 1 200 mm (4 fot) eller 1 500 mm (5 fot), som definert i standardene,
37) «induksjonslyskilde» en lyskilde som bruker fluorescens-teknologi, der energi overføres til gassutladningen ved hjelp av et indusert, høyfrekvent magnetfelt, i stedet for ved hjelp av elektroder inni gassutladningen. Induksjonsspolen kan enten befinne seg inni eller utenfor utladningsrøret,
38) «G4», «GY6.35» og «G9» et elektrisk grensesnitt på en lyskilde bestående av to små stifter med en avstand på henholdsvis 4, 6,35 og 9 mm, som definert i standardene,
39) «HL R7s» en lineær nettspenningshalogenlyskilde med to sokler og en diameter på 7 mm,
40) «K39d» et elektrisk grensesnitt på en lyskilde bestående av to tråder med små ringer som kan festes med skruer,
41) «G9.5», «GX9.5», «GY9.5», «GZ9.5», «GZX9.5», «GZY9.5», «GZZ9.5» «G9.5HPL», «G16», «G16d», «GX16d», «GY16», «G22», «G38», «GX38» og «GX38Q» et elektrisk grensesnitt på en lyskilde bestående av to stifter med en avstand på henholdsvis 9,5, 16, 22 og 38 mm, som definert i standardene. «G9.5HPL» omfatter et kjølelegeme med spesifikke dimensjoner som brukes på halogenlamper med høy ytelse, og kan inneholde ytterligere stifter til jording,
42) «P28 s», «P40 s» «PGJX28», «PGJX36» og «PGJX50» et elektrisk grensesnitt på en lyskilde som bruker en flenskontakt for å plassere lyskilden riktig i en reflektor, som definert i standardene,
43) «QXL (Quick eXchange Lamp)» et elektrisk grensesnitt på en lyskilde som på lyskildesiden består av to sidetapper som inkluderer de elektriske kontaktflatene, og på motsatt side (bak) av en sentral utstikkende del som gjør det mulig å ta tak i lyskilden med to fingre. Den er spesielt konstruert for bruk i en bestemt type scenelysarmaturer der lyskilden settes inn fra baksiden av armaturen og med en kvart omdreining festes eller løsnes,
44) «batteridrevet» et produkt som drives bare med likestrøm (DC) fra en kilde i samme produkt, uten å være direkte eller indirekte koplet til nettforsyningen,
45) «ytre kolbe» en ekstra, ytre kolbe på en HID-lyskilde som ikke er nødvendig for å produsere lys, for eksempel en utvendig hylse som forhindrer utslipp av kvikksølv og glass til omgivelsene dersom lampen går i stykker. Når det skal fastslås om det finnes en ytre kolbe eller ikke, skal ikke de bueformede utladningsrørene på HID-lyskilder regnes som en kolber,
46) «matt kolbe» på en HID-lyskilde en ikke-gjennomsiktig ytre kolbe eller et ytre rør der det lysproduserende utladningsrøret ikke er synlig,
47) «blendingsbeskyttelse» en mekanisk eller optisk, reflekterende eller ikke-reflekterende, ugjennomtrengelig lysskjerm utformet for å blokkere direkte synlig stråling fra en retningsbestemt lyskilde for å unngå at en person som ser direkte på den, rammes av midlertidig delvis blindhet (synsnedsettende blending). Termen omfatter ikke overflatebelegg på den lysemitterende delen i den retningsbestemte lyskilden,
48) «forkoplingsutstyrets virkningsgrad» den utgangseffekten som leveres til en lyskilde, dividert med inngangseffekten til et separat forkoplingsutstyr på de vilkårene og med de metodene som er definert i standardene. Alle lysstyringsdeler og ikke-belysningsdeler er frakoplet, slått av eller satt til minste effektforbruk i henhold til produsentens anvisninger, og dette effektforbruket trekkes fra den samlede inngangseffekten,
49) «funksjonalitet etter holdbarhetsprøving» funksjonaliteten til en LED- eller OLED-lyskilde etter holdbarhetsprøving som definert i vedlegg V,
50) «flimmer» oppfatning av visuell ustabilitet hos en statisk observatør i et statisk miljø, forårsaket av lysstimuli med luminans eller spektralfordeling som varierer over tid. Variasjonene kan være periodiske og ikke-periodiske og kan skyldes selve lyskilden, strømkilden eller andre påvirkningsfaktorer.
Måleparameteren for flimmer som brukes i denne forordningen, er parameteren «Pst LM», der «st» står for «short term» (kort sikt) og LM for «light flickermeter method» (målemetode for lysflimmer), som definert i standardene. Verdien Pst LM = 1 betyr at den gjennomsnittlige observatøren har 50 % sannsynlighet for å oppdage flimmer,
51) «stroboskopisk effekt» en endring i bevegelsesoppfatningen hos en statisk observatør i et statisk miljø, forårsaket av lysstimuli med luminans eller spektralfordeling som varierer over tid. Variasjonene kan være periodiske og ikke-periodiske og kan skyldes selve lyskilden, strømkilden eller andre påvirkningsfaktorer.
Måleparameteren for stroboskopisk effekt som brukes i denne forordningen, er «SVM», som står for «stroboscopic visibility measure» (mål for stroboskopisk visibilitet), som definert i standardene. SVM = 1 representerer visibilitetsterskelen for en gjennomsnittlig observatør,
52) «oppgitt verdi» for en parameter verdien angitt av produsenten eller importøren i den tekniske dokumentasjonen i henhold til nr. 2 i vedlegg IV til direktiv 2009/125/EF,
53) «spesifikk effektiv UV-strålingseffekt» (mW/klm) effekten av en lyskildes ultrafiolette stråling, vektet i forhold til de spektrale korreksjonsfaktorene og i forhold til lyskildens lysfluks,
54) «lysstyrke» (candela eller cd) forholdet mellom den lysfluksen som avgis fra lyskilden og spres i det romvinkelelementet som omfatter en gitt retning, og romvinkelelementet,
55) «korrelert fargetemperatur» (CCT – correlated colour temperature [K]) temperaturen til et svart legeme (Planck) hvis oppfattede farge ligger nærmest fargen til en gitt stimulus, ved samme lysstyrke under spesifiserte observasjonsforhold,
56) «fargekonstans» det maksimale avviket mellom de opprinnelige (etter kort driftstid), romlig gjennomsnittsberegnede kromatisitetskoordinatene (x og y) til en enkelt lyskilde og kromatisitetsmidtpunktet (cx og cy) oppgitt av produsenten eller importøren, uttrykt som størrelsen (i trinn) på MacAdam-ellipsen rundt kromatisitetsmidtpunktet (cx og cy),
57) «forskyvningsfaktor» (cos φ1)» cosinus til fasevinkelen φ1 mellom grunntonen for nettspenningen og grunntonen for nettstrømmen. Den brukes til lyskilder med direkte nettspenningskopling som benytter LED- eller OLED-teknologi, Forskyvningsfaktoren måles ved full belastning, for referanseinnstillingene dersom det er relevant, med eventuelle lysstyringsdeler i styringstilstand og ikke-belysningsdeler frakoplet, slått av eller satt til minste effektforbruk i samsvar med produsentens anvisninger,
58) «lysvedlikeholdsfaktor» (XLMF) forholdet mellom lysfluksen fra en lyskilde på et gitt tidspunkt i dens levetid og initiallysfluksen,
59) «levetidsfaktor» (SF – survival factor) den definerte andelen av det totale antallet lyskilder som fortsetter å fungere på et gitt tidspunkt under definerte forhold og definert tennsyklus,
60) «levetid» for LED- og OLED-lyskilder tiden i timer fra de tas i bruk til tidspunktet da lysfluksen gradvis har sunket til en verdi på under 70 % av initiallysfluksen for 50 % av lyskildene. Dette kalles også L70B50-levetiden,
61) «lysfølsomme pasienter» personer med en bestemt tilstand som gir symptomer på lysfølsomhet, og som opplever bivirkninger av naturlig belysning og/eller visse former for kunstig belysning,
62) «projisert lysende overflateareal (A)» overflatearealet i mm2 (kvadratmillimeter) i en ortogonalprojeksjonsvisning av den lysende overflaten fra den retningen som har høyest lysstyrke, der det lysende overflatearealet er det overflatearealet til lyskilden som avgir lys med de angitte optiske egenskapene, for eksempel den tilnærmelsesvis kuleformede overflaten til et bueformet utladningsrør (a), den sylindriske overflaten til en glødetråd (b) eller en gassutladningslampe (c, d) eller den flate eller halvkuleformede kolben til en lysemitterende diode (e).
For lyskilder med matt kolbe eller med blendingsbeskyttelse er det lysende overflatearealet hele det arealet som lyset forlater lyskilden gjennom.
For lyskilder som inneholder mer enn én lysende overflate, skal projeksjonen av det minste bruttovolumet som omslutter alle lysende overflater, anses som den lysende overflaten.
For HID-lyskilder gjelder definisjon a), med mindre dimensjonene definert i d) gjelder for L > D, der L er avstanden mellom elektrodespissene og D er utladningsrørets innvendige diameter.
![Figur 5.1](/contentassets/4281eeffaf444ddbabbea11fe8366059/no/hfig/figv5-1.jpg?preset=fullsize)
Figur 5.1
VEDLEGG II
Krav til miljøvennlig utforming
Med henblikk på samsvar og kontroll med at kravene i denne forordningen er oppfylt, skal målinger og beregninger utføres ved bruk av harmoniserte standarder hvis referansenumre er offentliggjort for dette formålet i Den europeiske unions tidende, eller ved bruk av andre pålitelige, nøyaktige og reproduserbare metoder som bygger på de nyeste allment anerkjente metodene.
1. Krav til energieffektivitet
a) Fra 1. september 2021 skal det oppgitte effektforbruket til en lyskilde Pon ikke overstige den største tillatte effekten Ponmax (i W), definert som en funksjon av den oppgitte nyttelysfluksen Φuse (i lm) og den oppgitte fargegjengivelsesindeksen CRI (-) på følgende måte:
Ponmax = C × (L + Φuse/(F × η)) × R
der følgende gjelder:
Terskelverdiene for lysutbytte (η i lm/W) og sluttapsfaktor (L i W) er angitt i tabell 1, avhengig av typen lyskilde. De er konstanter som brukes til beregninger og gjenspeiler ikke faktiske parametre for lyskilder. Terskelverdien for lysutbytte er ikke minstekravet til lysutbytte. Sistnevnte kan beregnes ved å dividere nyttelysfluksen med den beregnede største tillatte effekten.
Grunnverdiene for korreksjonsfaktoren (C) som avhenger av typen lyskilde, og tillegg til C for særlige lyskildeegenskaper er angitt i tabell 2.
Lysutbyttefaktoren (F) er
1,00 for rundtstrålende lyskilder (NDLS ved bruk av samlet fluks),
0,85 for retningsbestemte lyskilder (DLS ved bruk av fluksen i en kjegle).
CRI-faktoren (R) er
0,65 for CRI ≤ 25,
(CRI+80)/160 for CRI > 25, avrundet til to desimaler.
Tabell 1
Terskelverdi for lysutbytte (η) og sluttapsfaktor (L)
Beskrivelse av lyskilde
η
L
[lm/W]
[W]
LFL T5-HE
98,8
1,9
LFL T5-HO, 4 000 ≤ Φ ≤ 5 000 lm
83,0
1,9
LFL T5-HO, annen verdi for lm
79,0
1,9
FL T5, sirkelformet
79,0
1,9
FL T8 (herunder FL T8 U-formet)
89,7
4,5
Fra 1. september 2023, for FL T8 600 mm, 1 200 mm og 1 500 mm
120,0
1,5
Induksjonslyskilde, enhver lengde/lysfluks
70,2
2,3
CFLni
70,2
2,3
FL T9, sirkelformet
71,5
6,2
HPS, enkel sokkel
88,0
50,0
HPS, dobbel sokkel
78,0
47,7
MH ≤ 405 W, enkel sokkel
84,5
7,7
MH > 405 W, enkel sokkel
79,3
12,3
MH keramisk, dobbel sokkel
84,5
7,7
MH kvarts, dobbel sokkel
79,3
12,3
Organisk lysemitterende diode (OLED)
65,0
1,5
Til og med 1. september 2023: HL G9, G4 og GY6.35
19,5
7,7
HL R7s ≤ 2 700 lm
26,0
13,0
Andre lyskilder innenfor virkeområdet som ikke er nevnt ovenfor
120,0
1,5(*)
(*) For tilkoplede lyskilder (CLS) brukes faktoren L = 2,0.
Tabell 2
Korreksjonsfaktor C avhengig av lyskildens egenskaper
Type lyskilde
Grunnverdi for C
Rundtstrålende (NDLS) uten direkte nettspenningskopling (NMLS)
1,00
Rundtstrålende (NDLS) med direkte nettspenningskopling (MLS)
1,08
Retningsbestemt (DLS) uten direkte nettspenningskopling (NMLS)
1,15
Retningsbestemt (DLS) med direkte nettspenningskopling (MLS)
1,23
Særlige lyskildeegenskaper
Bonus på C
FL eller HID med CCT > 5 000 K
+0,10
FL med CRI > 90
+0,10
HID med ytre kolbe
+0,10
MH NDLS > 405 W med matt kolbe
+0,10
DLS med blendingsbeskyttelse
+0,20
Lyskilder med fargeinnstilling (CTLS)
+0,10
Lyskilder med høy luminans (HLLS)
+0,0058 • HLLS-luminans – 0,0167
Dersom det er relevant, er bonuser på korreksjonsfaktor C kumulative.
Bonusen for HLLS skal ikke kombineres med grunnverdien for C for DLS (grunnverdien for C for NDLS skal brukes for HLLS).
Lyskilder som gjør det mulig for sluttbrukeren å tilpasse spekteret og/eller utstrålingsvinkelen til det avgitte lyset, og dermed endre verdiene for nyttelysfluks, fargegjengivelsesindeks (CRI) og/eller korrelert fargetemperatur (CCT), og/eller endre den retningsbestemte/rundstrålende statusen for lyskilden, skal vurderes på grunnlag av referanseinnstillingene.
Effekten i hviletilstand Psb for en lyskilde skal ikke overstige 0,5 W.
Effekten i nettverkstilkoplet hviletilstand Pnet for en tilkoplet lyskilde skal ikke overstige 0,5 W.
De tillatte verdiene for Psb og Pnet skal ikke legges sammen.
b) Fra 1. september 2021 får verdiene i tabell 3 for minstekravene til energieffektivitet for separat forkoplingsutstyr ved full belastning anvendelse.
Tabell 3
Minstekrav til energieffektivitet for separat forkoplingsutstyr ved full belastning
Oppgitt utgangseffekt for forkoplingsutstyret (Pcg) eller oppgitt effekt for lyskilden (Pls) i W, etter hva som er relevant
Minste energieffektivitet
Forkoplingsutstyr for HL-lyskilder
all effekt Pcg
0,91
Forkoplingsutstyr for FL-lyskilder
Pls ≤ 5
0,71
5 < Pls ≤ 100
Pls/(2 × √(Pls/36) + 38/36 × Pls+1)
100 < Pls
0,91
Forkoplingsutstyr for HID-lyskilder
Pls ≤ 30
0,78
30 < Pls ≤ 75
0,85
75 < Pls ≤ 105
0,87
105 < Pls ≤ 405
0,90
405 < Pls
0,92
Forkoplingsutstyr for LED- eller OLED-lyskilder
all effekt Pcg
Pcg0,81/(1,09 × Pcg0,81 + 2,10)
Separat forkoplingsutstyr med forskjellige effektnivåer skal oppfylle kravene i tabell 3 for den største oppgitte effekten de kan bruke.
Effekten i ubelastet tilstand Pno for separat forkoplingsutstyr skal ikke overstige 0,5 W. Dette gjelder bare for separat forkoplingsutstyr som produsenten eller importøren har angitt i den tekniske dokumentasjonen at er konstruert for ubelastet tilstand.
Effekten i hviletilstand Psb for separat forkoplingsutstyr skal ikke overstige 0,5 W.
Effekten i nettverkstilkoplet hviletilstand Pnet for tilkoplet separat forkoplingsutstyr skal ikke overstige 0,5 W. De tillatte verdiene for Psb og Pnet skal ikke legges sammen.
2. Funksjonskrav
Fra 1. september 2021 får funksjonskravene angitt i tabell 4 anvendelse på lyskilder.
Tabell 4
Funksjonskrav til lyskilder
Fargegjengivelse
CRI ≥ 80 (unntatt for HID med Φuse > 4 klm og for lyskilder beregnet på utendørs bruk, industrielle formål eller andre bruksområder der belysningsstandardene tillater CRI < 80, når dette er tydelig angitt på emballasjen til lyskilden og i all relevant trykt og elektronisk dokumentasjon).
Forskyvningsfaktor (DF, cos φ1) ved inngangseffekt Pon for LED- og OLED-nettspenningslyskilder (MLS)
Ingen grense ved Pon ≤ 5 W
DF ≥ 0,5 ved 5 W < Pon ≤ 10 W
DF ≥ 0,7 ved 10 W < Pon ≤ 25 W
DF ≥ 0,9 ved 25 W < Pon
Lysvedlikeholdsfaktor (for LED og OLED)
Lysvedlikeholdsfaktoren XLMF% etter holdbarhetsprøving i samsvar med vedlegg V skal være minst XLMF,MIN % beregnet på følgende måte:
der L70 er den oppgitte L70B50-levetiden (i timer).
Dersom den beregnede verdien for XLMF,MIN overstiger 96,0 %, skal det brukes en XLMF,MIN-verdi på 96,0 %.
Levetidsfaktor (for LED og OLED)
Lyskildene bør fungere som angitt i raden «Levetidsfaktor (for LED og OLED)» i tabell 6 i vedlegg IV etter holdbarhetsprøvingen angitt i vedlegg V.
Fargekonstans for LED- og OLED-lyskilder
Variasjon i kromatisitetskoordinatene innenfor en MacAdam-ellipse med opptil seks trinn.
Flimmer for LED- og OLED-nettspenningslyskilder (MLS)
Pst LM ≤ 1,0 ved full belastning
Stroboskopisk effekt for LED- og OLED-nettspenningslyskilder (MLS)
SVM ≤ 0,4 ved full belastning (unntatt for HID med Φuse > 4 klm og for lyskilder beregnet på utendørs bruk, industrielle formål eller andre bruksområder der belysningsstandardene tillater CRI < 80).
3. Krav til opplysninger
Fra 1. september 2021 får følgende opplysningskrav anvendelse:
a) Opplysninger som skal stå på selve lyskilden
For alle lyskilder, unntatt CTLS, LFL, CFLni, andre FL og HID, skal verdi og fysisk enhet for nyttelysfluks (lm) og korrelert fargetemperatur (K) stå med en leselig skrifttype på overflaten dersom det etter plassering av sikkerhetsrelaterte opplysninger er tilstrekkelig plass til dette uten at lyset fra lyskilden blir urimelig blokkert.
For retningsbestemte lyskilder skal også utstrålingsvinkelen (°) angis.
Dersom det er plass til bare to verdier, skal nyttelysfluks og korrelert fargetemperatur angis. Dersom det er plass til bare én verdi, skal nyttelysfluks angis.
b) Opplysninger som skal være synlige på emballasjen
1) Lyskilde som bringes i omsetning, og som ikke inngår i et sammensatt produkt
Dersom en lyskilde bringes i omsetning uten å inngå i et sammensatt produkt, i emballasje som inneholder opplysninger som skal være synlige på et utsalgssted før kjøpet, skal følgende opplysninger angis klart og tydelig på emballasjen:
a) Nyttelysfluksen (Φuse) med en skrifttype som er minst dobbelt så stor som visningen av effekten i påslått tilstand (Pon), og som tydelig angir om den viser til fluksen i en kule (360°), i en bred kjegle (120°) eller i en smal kjegle (90°).
b) Den korrelerte fargetemperaturen, avrundet til nærmeste 100 K, også uttrykt grafisk eller med ord, eller området med korrelerte fargetemperaturer som kan stilles inn.
c) Utstrålingvinkelen i grader (for retningsbestemte lyskilder), eller området for utstrålingsvinkler som kan stilles inn.
d) Opplysninger om elektrisk grensesnitt, f.eks. type sokkel eller kontakt, type strømforsyning (f.eks. 230 V AC 50 HZ, 12 V DC).
e) L70B50-levetiden for LED- og OLED-lyskilder, uttrykt i timer.
f) Effekt i påslått tilstand (Pon), uttrykt i W.
g) Effekt i hviletilstand (Psb), uttrykt i W og avrundet til to desimaler. Dersom verdien er null, kan den utelates fra emballasjen.
h) Effekt i nettverkstilkoplet hviletilstand (Pnet) for CLS, uttrykt i W og avrundet til to desimaler. Dersom verdien er null, kan den utelates fra emballasjen.
i) Fargegjengivelsesindeksen, avrundet til nærmeste hele tall, eller området for CRI-verdier som kan stilles inn.
j) Dersom CRI < 80, og lyskilden er beregnet på utendørs bruk, industrielle formål eller andre bruksområder der belysningsstandardene tillater CRI < 80, en tydelig angivelse av dette. For HID-lyskilder med nyttelysfluks > 4 000 lm er denne angivelsen ikke obligatorisk.
k) Dersom lyskilden er utformet for optimal bruk under andre forhold enn standardforhold (for eksempel ved omgivelsestemperatur på Ta ≠ 25 °C eller dersom det kreves særlig temperaturregulering), skal det gis opplysninger om disse forholdene.
l) En advarsel dersom lyskilden ikke kan dimmes eller bare kan dimmes med særskilte dimmere eller med særskilte metoder for kablet eller trådløs dimming. I de sistnevnte tilfellene skal det finnes en liste over kompatible dimmere og/eller metoder på produsentens nettsted.
m) Dersom lyskilden inneholder kvikksølv: En advarsel om dette, herunder kvikksølvinnholdet i mg, avrundet til en desimal.
n) Dersom lyskilden hører inn under virkeområdet for direktiv 2012/19/EU, uten at det berører forpliktelsene om merking i henhold til artikkel 14 nr. 4 i direktiv 2012/19/EU, eller inneholder kvikksølv: en advarsel om at den ikke skal kastes som usortert kommunalt avfall.
Opplysningene i bokstav a)–d) skal vises på emballasjen på den siden som er beregnet på å være vendt mot en potensiell kjøper. Dette anbefales også for de andre opplysningene, dersom plassen tillater det.
For lyskilder som kan innstilles til å avgi lys med forskjellige egenskaper, skal opplysningene angis for referanseinnstillingene. I tillegg kan det angis et antall andre verdier som kan stilles inn.
Opplysningene behøver ikke ha nøyaktig samme ordlyd som i listen ovenfor. De kan også gis i form av grafer, figurer eller symboler.
2) Separat forkoplingsutstyr
Dersom separat forkoplingsutstyr bringes i omsetning som et frittstående produkt, og ikke som en del av et sammensatt produkt, i emballasje som inneholder opplysninger som skal være synlige for potensielle kjøpere før kjøpet, skal følgende opplysninger angis klart og tydelig på emballasjen:
a) Største utgangseffekt for forkoplingsutstyret (for HL, LED og OLED) eller effekten til lyskilden som forkoplingsutstyret er beregnet på (for FL og HID).
b) Typen lyskilde(r) det er beregnet på.
c) Virkningsgrad ved full belastning, uttrykt i prosent.
d) Effekt i ubelastet tilstand (Pno), uttrykt i W og avrundet til to desimaler, eller en angivelse av at forkoplingsutstyret ikke er beregnet på å fungere i ubelastet tilstand. Dersom verdien er null, kan den utelates fra emballasjen, men den skal likevel oppgis i den tekniske dokumentasjonen og på nettsteder.
e) Effekt i hviletilstand (Psb), uttrykt i W og avrundet til to desimaler. Dersom verdien er null, kan den utelates fra emballasjen, men den skal likevel oppgis i den tekniske dokumentasjonen og på nettsteder.
f) Dersom det er relevant, effekt i nettverkstilkoplet hviletilstand (Pnet), uttrykt i W og avrundet til to desimaler. Dersom verdien er null, kan den utelates fra emballasjen, men den skal likevel oppgis i den tekniske dokumentasjonen og på nettsteder.
g) En advarsel dersom forkoplingsutstyret ikke er egnet til dimming av lyskilder eller bare kan brukes med særskilte typer dimbare lyskilder eller med særskilte metoder for kablet eller trådløs dimming. I de sistnevnte tilfellene skal det på produsentens eller importørens nettsted gis detaljerte opplysninger om på hvilke vilkår forkoplingsutstyret kan brukes til dimming.
h) En QR-kode som omdirigerer forbrukeren til produsentens, importørens eller representantens fritt tilgjengelige nettsted, eller internettadressen til et slikt nettsted, der det finnes fullstendige opplysninger om forkoplingsutstyret.
Opplysningene behøver ikke ha nøyaktig samme ordlyd som i listen ovenfor. De kan også gis i form av grafer, figurer eller symboler.
c) Opplysninger som skal være synlige på produsentens, importørens eller representantens fritt tilgjengelige nettsted
1) Separat forkoplingsutstyr
For alt separat forkoplingsutstyr som bringes i omsetning i EU, skal følgende opplysninger vises på minst ett fritt tilgjengelig nettsted:
a) Opplysningene angitt i nr. 3 bokstav b) punkt 2), unntatt nr. 3 bokstav b) punkt 2) bokstav h).
b) De ytre målene i mm.
c) Forkoplingsutstyrets masse i gram, uten emballasje og uten lysstyringsdeler og ikke-belysningsdeler dersom slike finnes og de fysisk kan atskilles fra forkoplingsutstyret.
d) Anvisninger for hvordan eventuelle lysstyringsdeler og ikke-belysningsdeler fjernes eller slås av, eller hvordan effektforbruket deres reduseres til et minimum ved prøving av forkoplingsutstyret for markedstilsynsformål.
e) Dersom forkoplingsutstyret kan brukes med lyskilder som kan dimmes, en liste over minstekrav til egenskaper som lyskildene skal ha for å være fullstendig kompatible med forkoplingsutstyret under dimming, og eventuelt en liste over kompatible lyskilder som kan dimmes.
f) Anbefalinger om hvordan forkoplingsutstyret skal sluttbehandles når det er uttjent, i samsvar med direktiv 2012/19/EU.
Opplysningene behøver ikke ha nøyaktig samme ordlyd som i listen ovenfor. De kan også gis i form av grafer, figurer eller symboler.
d) Teknisk dokumentasjon
1) Separat forkoplingsutstyr
Opplysningene angitt i nr. 3 bokstav c) punkt 2) skal også finnes i den tekniske dokumentasjonen som utarbeides med henblikk på samsvarsvurdering i henhold til artikkel 8 i direktiv 2009/125/EF.
e) Opplysninger om produkter angitt i vedlegg III nr. 3
For lyskilder og separat forkoplingsutstyr angitt i nr. 3 i vedlegg III skal bruksområdet angis i den tekniske dokumentasjonen med henblikk på samsvarsvurdering i henhold til artikkel 5 i denne forordningen, og på alle former for emballasje, i produktinformasjon og reklame, sammen med en uttrykkelig angivelse av at lyskilden eller det separate forkoplingsutstyret ikke er beregnet på andre bruksområder.
Den tekniske dokumentasjonen som utarbeides med henblikk på samsvarsvurdering i henhold til artikkel 5 i denne forordningen, skal inneholde en oversikt over de tekniske parametrene som gjør at produktets konstruksjon er tilstrekkelig spesifikk til å være berettiget til et unntak.
Særlig for lyskilder som er angitt i nr. 3 bokstav p) i vedlegg III, skal følgende angis: «Denne lyskilden skal bare brukes av lysfølsomme pasienter. Bruk av denne lyskilden vil føre til økte energikostnader sammenlignet med et tilsvarende, mer energieffektivt produkt.»
VEDLEGG III
Unntak
1. Denne forordningen får ikke anvendelse på lyskilder og separat forkoplingsutstyr som er spesifikt prøvd og godkjent for bruk
a) i eksplosjonsfarlige omgivelser som definert i europaparlaments- og rådsdirektiv 2014/34/EU15,
b) i nødssituasjoner som fastsatt i europaparlaments- og rådsdirektiv 2014/35/EU16,
c) i radiologiske og nukleærmedisinske anlegg som definert i artikkel 3 i rådsdirektiv 2009/71/Euratom17,
d) i eller på anlegg, utstyr, kjøretøyer, skipsutstyr eller luftfartøyer til militær- eller sivilforsvarsformål som fastsatt i medlemsstatenes forskrifter eller i dokumenter utstedt av Det europeiske forsvarsbyrå,
e) i eller på motorvogner, motorvogntilhengere og -systemer, utskiftbare trukne maskiner, komponenter og separate tekniske enheter som fastsatt i europaparlaments- og rådsforordning (EF) nr. 661/200918, (EU) nr. 167/201319 og (EU) nr. 168/201320,
f) i eller på ikke-veigående mobile maskiner som fastsatt i europaparlaments- og rådsforordning (EU) 2016/162821 og i eller på deres tilhengere,
g) i eller på utskiftbart utstyr som fastsatt i europaparlaments- og rådsdirektiv 2006/42/EF22 som er beregnet på å trekkes eller monteres og løftes helt fra bakken, eller som ikke kan dreie rundt en vertikal akse ved kjøring på vei, som fastsatt i forordning (EU) nr. 167/2013,
h) i eller på luftfartøyer i sivil luftfart som fastsatt i kommisjonsforordning (EU) nr. 748/201223,
i) i belysning i jernbanekjøretøyer som fastsatt i europaparlaments- og rådsdirektiv 2008/57/EF24,
j) i skipsutstyr som fastsatt i europaparlaments- og rådsdirektiv 2014/90/EU25,
k) i medisinsk utstyr som fastsatt i rådsdirektiv 93/42/EØF26 eller europaparlaments- og rådsforordning (EU) 2017/74527, og i medisinsk utstyr til in vitro-diagnostikk som fastsatt i europaparlaments- og rådsdirektiv 98/79/EF28.
I dette nummer menes med «spesifikt prøvd og godkjent» at lyskilden eller det separate forkoplingsutstyret
er blitt spesifikt prøvd med hensyn til de nevnte driftsforholdene eller bruksområdene i samsvar med det nevnte EU-regelverket eller tilknyttede gjennomføringstiltak, i samsvar med relevante europeiske eller internasjonale standarder eller, dersom slike ikke finnes, i samsvar med relevant lovgivning i medlemsstatene, og
ledsages av dokumentasjon som skal inngå i den tekniske dokumentasjonen i form av et sertifikat, et typegodkjenningsmerke eller en prøvingsrapport, om at produktet er spesifikt godkjent for de nevnte driftsforholdene eller bruksområdene, og
bringes i omsetning spesifikt for de nevnte driftsforholdene eller bruksområdene, som minst er dokumentert i den tekniske dokumentasjonen og, med unntak for bokstav d), i opplysningene på emballasjen og i eventuelt reklame- eller markedsføringsmateriell.
2. Dessuten får denne forordningen ikke anvendelse på
a) fluorescerende T5-lyskilder med dobbel sokkel med effekt P ≤ 13 W,
b) elektroniske skjermer (f.eks. fjernsyn, dataskjermer, bærbare datamaskiner, nettbrett, mobiltelefoner, lesebrett, spillkonsoller), herunder skjermer som hører inn under virkeområdet for kommisjonsforordning (EU) 2019/202129 og kommisjonsforordning (EU) nr. 617/201330,
c) lyskilder og separat forkoplingsutstyr i batteridrevne produkter, herunder, men ikke begrenset til f.eks. lommelykter, mobiltelefoner med integrert lommelykt, leketøy med lyskilder, bordlamper som bare brukes med batterier, håndleddslys for syklister, solcelledrevne hagelamper,
d) lyskilder for spektroskopi og fotometrisk bruk, for eksempel UV-VIS-spektroskopi, molekylspektroskopi, atomabsorpsjonsspektroskopi, ikke-dispersiv infrarød spektroskopi (NDIR), infrarød spektroskopi med fouriertransformasjon (FTIR), medisinsk analyse, ellipsometri, måling av sjikttykkelse, prosessovervåking eller miljøovervåking,
e) lyskilder og separat forkoplingsutstyr på sykler og andre ikke-motoriserte kjøretøyer.
3. Lyskilder eller separat forkoplingsutstyr som hører inn under denne forordningens virkeområde, skal unntas fra kravene i denne forordningen, unntatt opplysningskravene fastsatt i nr. 3 bokstav e) i vedlegg II, dersom de er særlig konstruert og blir markedsført for den tiltenkte bruken på minst ett av følgende bruksområder:
a) Signalering (herunder, men ikke begrenset til, signalering innenfor vei-, jernbane-, skips- eller lufttrafikk, trafikklys eller lamper til bruk på flyplasser).
b) Bildeopptak og -projeksjon (herunder, men ikke begrenset til, fotokopiering, trykking (direkte eller i forbehandling), litografi, film- og videoprojeksjon, holografi).
c) Lyskilder med spesifikk effektiv UV-strålingseffekt > 2 mW/klm som er beregnet på bruksområder som krever høyt UV-innhold.
d) Lyskilder med en høyeste strålingsverdi på ca. 253,7 nm og som er beregnet på bruk som kimdrepende middel (ødeleggelse av DNA).
e) Lyskilder der 5 % eller mer av samlet strålingseffekt i området 250–800 nm avgis i området 250–315 nm og/eller 20 % eller mer av samlet strålingseffekt i området 250–800 nm avgis i området 315–400 nm, og der lyskildene er beregnet på desinfisering eller bruk i insektfeller.
f) Lyskilder hvis hovedformål er å sende ut stråling på ca. 185,1 nm, og som er beregnet på framstilling av ozon.
g) Lyskilder der minst 40 % av samlet strålingseffekt i området 250–800 nm avgis i området 400–480 nm, og der lyskildene er beregnet på symbiose av zooxanthellae på koraller.
h) FL-lyskilder der minst 80 % av samlet strålingseffekt i området 250–800 nm avgis i området 250–400 nm, og der lyskilden er beregnet på solbruning.
i) HID-lyskilder der minst 40 % av samlet strålingseffekt i området 250–800 nm avgis i området 250–400 nm, og der lyskilden er beregnet på solbruning.
j) Lyskilder med fotosyntetisk virkningsgrad > 1,2 μmol/J og/eller der minst 25 % av samlet strålingseffekt i området 250–800 nm avgis i området 700–800 nm, og der lyskilden er beregnet på hagebruk.
k) HID-lyskilder med korrelert fargetemperatur CCT > 7 000 K som er beregnet på bruksområder som krever en slik høy CCT.
l) Lyskilder med en utstrålingsvinkel på mindre enn 10° som er beregnet på bruk ved spotbelysning som krever en svært smal lysstråle.
m) Halogenlyskilder med sokkel av typen G9.5, GX9.5, GY9.5, GZ9.5, GZX9.5, GZY9.5, GZZ9.5, K39d, G9.5HPL, G16d, GES/E40 (lavspenning (24 V), bare sølvforspeiling), GX16, GX16d, GY16, G22, G38, GX38, GX38Q, P28s, P40s, PGJX28, PGJX 36, PGJX50, R7s med lysfluks > 12 000 lm, QXL, utformet og markedsført særlig for scenebelysning i filmstudioer, tv-studioer og fotoatelierer, eller for scenebelysning i teatre, diskoteker og under konserter eller andre underholdningsarrangementer.
n) Lyskilder med fargeinnstilling som kan innstilles til minst de fargene som er oppført i dette punktet, og som for hver av disse fargene, målt ved den dominante bølgelengden, har en minste spektral renhet på
Blå
440 nm — 490 nm
90 %
Grønn
520 nm — 570 nm
65 %
Rød
610 nm — 670 nm
95 %
og er beregnet på bruksområder som krever farget lys av høy kvalitet.
o) Lyskilder som ledsages av et individuelt kalibreringssertifikat med opplysninger om nøyaktig radiometrisk fluks og/eller spektrum under angitte forhold, og som er beregnet på bruk i fotometrisk kalibrering (av f.eks. bølgelengde, fluks, fargetemperatur, fargegjengivelsesindeks), eller på bruk i laboratorier eller til kvalitetskontroll for vurdering av fargede overflater og materialer under standard synsforhold (f.eks. standard belysningsmidler).
p) Lyskilder som er spesielt beregnet på bruk av lysfølsomme pasienter, og som skal selges i apoteker og på andre godkjente utsalgssteder (f.eks. leverandører av produkter til personer med funksjonsnedsettelse) ved framlegging av resept.
q) Glødelyskilder (ikke medregnet halogenlyskilder) som oppfyller alle følgende vilkår: Effekt ≤ 40 W, lengde ≤ 60 mm, diameter ≤ 30 mm, oppgitt som egnet til bruk ved omgivelsestemperatur ≥ 300 °C og beregnet på bruk ved høy temperatur, for eksempel i stekeovner.
r) Halogenlyskilder som oppfyller alle følgende vilkår: Sokkel av type G4, GY6.35 eller G9, effekt ≤ 60 W, oppgitt som egnet til bruk ved omgivelsestemperatur ≥ 300 °C og beregnet på bruk ved høy temperatur, for eksempel i stekeovner.
s) Halogenlyskilder med bladkontakt-, metallkabelsko-, kabel- eller litztrådgrensesnitt eller et ikke-standardisert, individuelt tilpasset elektrisk grensesnitt, særlig utformet og markedsført for industrielt eller profesjonelt elektrooppvarmingsutstyr (f.eks. formblåsingsprosesser i PET-industrien, 3D-utskrift, liming, påføring av trykkfarger og maling samt overflateherding).
t) Halogenlyskilder som oppfyller alle følgende vilkår: R7s-sokkel, CCT ≤ 2 500 K, lengde utenfor områdene 75–80 mm og 110–120 mm, særlig utformet og markedsført for industrielt eller profesjonelt elektrooppvarmingsutstyr (f.eks. formblåsingsprosesser i PET-industrien, 3D-utskrift, liming, påføring av trykkfarger og maling samt overflateherding).
u) Lysrør med enkel sokkel (CFLni) med en diameter på 16 mm (T5), 2G11 4-stiftsokkel, med CCT = 3 200 K og kromatisitetskoordinatene x = 0,415 y = 0,377, eller med CCT = 5 500 K og kromatisitetskoordinatene x = 0,330 y = 0,335, særlig utformet og markedsført til studio- og videoanvendelser i forbindelse med tradisjonell filmproduksjon.
v) LED- eller OLED-lyskilder som er i samsvar med definisjonen av «originalkunstverker» som definert i europaparlaments- og rådsdirektiv 2001/84/EF31, laget av kunstneren selv i et begrenset antall på under ti eksemplarer.
w) Hvite lyskilder som
1) er utformet og markedsført særlig for scenebelysning i filmstudioer, i tv-studioer og på innspillingssteder, i fotoatelierer og på fotosteder, eller for scenebelysning i teatre, under konserter eller andre underholdningsarrangementer,
og som
2) oppfyller to eller flere av følgende spesifikasjoner:
a) LED med høy CRI > 90.
b) GES/E40, K39d-sokkel med justerbar fargetemperatur ned til 1 800 K (ikke dimmet), som brukes med lavspenningsstrømkilde.
c) LED med en effekt på minst 180 W og plassert slik at lyset rettes mot et areal som er mindre enn den lysende overflaten.
d) DWE-lampetype som er en wolframpære som defineres gjennom sin effekt (650 W), spenning (120 V) og type kontakt (bajonettfatning).
e) Hvite, tofargede LED-lyskilder.
f) Lysrør: Min BI Pin T5 og Bi Pin T12 med CRI ≥ 85 og CCT 2 900, 3 000, 3 200, 5 600 eller 6 500 K.
4. CLS og CSCG som er utformet og markedsført særlig for scenebelysning i filmstudioer, i tv-studioer og på innspillingssteder, i fotoatelierer og på fotosteder, eller for scenebelysning i teatre, diskoteker og under konserter eller andre underholdningsarrangementer, for tilkopling til høyhastighetsnett for styring (med overføringshastighet på 250 000 bit/s eller høyere) i permanent lyttetilstand (always-listening mode), skal unntas fra kravene som gjelder for hviletilstand (Psb) og nettverkstilkoplet hviletilstand (Pnet) i vedlegg II.
VEDLEGG IV
Verifiseringsprosedyre ved markedstilsyn
Verifiseringstoleransene som angis i dette vedlegget, gjelder bare for medlemsstatenes myndigheters verifisering av de målte parametrene. Disse toleransene skal ikke brukes av produsenten, importøren eller representanten som en tillatt toleranse ved fastsettelse av verdiene i den tekniske dokumentasjonen eller til tolking av disse verdiene med sikte på å oppnå samsvar, eller for på noe vis å gi inntrykk av bedre ytelse.
Dersom en modell er konstruert for å kunne oppdage at den blir prøvd (f.eks. ved å gjenkjenne prøvingsforholdene eller prøvingssyklusen), og for å reagere spesifikt gjennom automatisk å endre ytelsen under prøvingen for å oppnå et gunstigere nivå på noen av de parametrene som er angitt i denne forordningen, i den tekniske dokumentasjonen eller i den dokumentasjonen som stilles til rådighet, skal modellen og alle tilsvarende modeller anses for ikke å oppfylle kravene.
Når medlemsstatenes myndigheter i henhold til artikkel 3 nr. 2 i direktiv 2009/125/EF verifiserer en produktmodells samsvar med kravene fastsatt i denne forordningen, skal de benytte følgende prosedyre:
1. Medlemsstatenes myndigheter skal verifisere én enhet av modellen med hensyn til nr. 2 bokstav a) og b) i dette vedlegget.
Medlemsstatenes myndigheter skal verifisere ti enheter av lyskildemodellen eller tre enheter av modellen av det separate forkoplingsutstyret. Verifiseringstoleransene er fastsatt i tillegg 6 til dette vedlegget.
2. Modellen skal anses for å oppfylle gjeldende krav dersom
a) verdiene som er oppgitt i den tekniske dokumentasjonen i henhold til nr. 2 i vedlegg IV til direktiv 2009/125/EF (oppgitte verdier), og, dersom det er relevant, de verdiene som er brukt for å beregne dem, ikke er gunstigere for produsenten, importøren eller representanten enn resultatene av tilsvarende målinger utført i henhold til bokstav g) i nevnte nummer, og
b) de oppgitte verdiene oppfyller alle krav fastsatt i denne forordningen, og de påkrevde produktopplysningene som offentliggjøres av produsenten, importøren eller representanten, ikke inneholder verdier som er gunstigere for produsenten, importøren eller representanten enn de oppgitte verdiene, og
c) de verdiene som påvises når medlemsstatenes myndigheter prøver modellenhetene, er i samsvar med de respektive verifiseringstoleransene i tabell 6 i dette vedlegget, der «påvist verdi» betyr det aritmetiske gjennomsnittet av de målte verdiene for de prøvde enhetene for en gitt parameter, eller det aritmetiske gjennomsnittet av parameterverdier som er beregnet ut fra målte verdier.
3. Dersom resultatene nevnt i nr. 2 bokstav a), b) eller c) ikke oppnås, anses modellen og alle tilsvarende modeller for ikke å være i samsvar med denne forordningen.
4. Medlemsstatenes myndigheter skal framlegge alle relevante opplysninger for de øvrige medlemsstatenes myndigheter og Kommisjonen umiddelbart etter at det i samsvar med nr. 3 i dette vedlegget er truffet beslutning om at modellen ikke oppfyller kravene.
Medlemsstatenes myndigheter skal benytte bare verifiseringstoleransene angitt i tabell 6 og bare prosedyren beskrevet i dette vedlegget. For parametrene i tabell 6 skal ingen andre toleranser, f.eks. toleranser angitt i harmoniserte standarder eller i andre målemetoder, benyttes.
Tabell 6
Verifiseringstoleranser
Parameter | Prøvestørrelse | Verifiseringstoleranser |
---|---|---|
Effekt i påslått tilstand ved full belastning Pon [W]: | ||
Pon ≤ 2 W | 10 | Den påviste verdien skal ikke overstige den oppgitte verdien med mer enn 0,20 W. |
2 W < Pon ≤ 5 W | 10 | Den påviste verdien skal ikke overstige den oppgitte verdien med mer enn 10 %. |
5 W < Pon ≤ 25 W | 10 | Den påviste verdien skal ikke overstige den oppgitte verdien med mer enn 5 %. |
2 5W < Pon ≤ 100 W | 10 | Den påviste verdien skal ikke overstige den oppgitte verdien med mer enn 5 %. |
100 W < Pon | 10 | Den påviste verdien skal ikke overstige den oppgitte verdien med mer enn 2,5 %. |
Forskyvningsfaktor [0–1] | 10 | Den påviste verdien skal ikke ligge mer enn 0,1 enheter under den oppgitte verdien. |
Nyttelysfluks Φuse [lm] | 10 | Den påviste verdien skal ikke ligge mer enn 10 % under den oppgitte verdien. |
Effekt i ubelastet tilstand Pno, effekt i hviletilstand Psb og effekt i nettverkstilkoplet hviletilstand Pnet [W] | 10 | Den påviste verdien skal ikke overstige den oppgitte verdien med mer enn 0,10 W. |
CRI [0–100] | 10 | Den påviste verdien skal ikke ligge mer enn 2,0 enheter under den oppgitte verdien. |
Flimmer [Pst LM] og stroboskopisk effekt [SVM] | 10 | Den påviste verdien skal ikke overstige den oppgitte verdien med mer enn 10 %. |
Fargekonstans [MacAdam-ellipsetrinn] | 10 | Det påviste antallet trinn skal ikke overstige det oppgitte antallet trinn. MacAdam-ellipsens midtpunkt skal være midtpunktet som er oppgitt av leverandøren, med en toleranse på 0,005 enheter. |
Utstrålingsvinkel (grader) | 10 | Den påviste verdien skal ikke avvike mer enn 25 % fra den oppgitte verdien. |
Forkoplingsutstyrets virkningsgrad [0–1] | 3 | Den påviste verdien skal ikke ligge mer enn 0,05 enheter under den oppgitte verdien. |
Lysvedlikeholdsfaktor (for LED og OLED) | 10 | Den påviste XLMF% av prøven etter prøvingen i vedlegg V til denne forordningen skal ikke være mindre enn XLMF, MIN%(1). |
Levetidsfaktor (for LED og OLED) | 10 | Minst ni lyskilder i prøven skal fungere etter at prøvingen i vedlegg V til denne forordningen er fullført. |
Spektral renhet [%] | 10 | Den påviste verdien skal ikke ligge mer enn 5 % under den oppgitte verdien. |
Korrelert fargetemperatur [K] | 10 | Den påviste verdien skal ikke avvike mer enn 10 % fra den oppgitte verdien. |
(1) Det er ingen toleranse knyttet til denne måleparameteren ettersom det er et fast krav, og det er opp til produsenten å oppgi en L70B50-verdi som oppfyller kravet.
For lyskilder med en lineær, men svært lang geometrisk utforming som kan tilpasses, f.eks. LED-bånd eller LED-strenger, skal markedstilsynsmyndighetene kontrollere en lengde på 50 cm, eller så nær 50 cm som mulig dersom lyskilden ikke kan tilpasses en slik lengde. Produsenten eller importøren av lyskilden skal angi hvilket separat forkoplingsutstyr som er egnet for denne lengden.
Ved verifisering av om et produkt er en lyskilde, skal markedstilsynsmyndighetene sammenligne de målte verdiene for kromatisitetskoordinatene (x og y), lysfluksen, lysfluksens tetthet og fargegjengivelsesindeksen direkte med grenseverdiene fastsatt i definisjonen av lyskilde i artikkel 2 i denne forordningen, uten å anvende noen toleranser. Dersom en eller flere av de ti enhetene i prøven oppfyller vilkårene for å være en lyskilde, skal produktmodellen anses som en lyskilde.
Lyskilder som gjør det mulig for sluttbrukeren å styre, manuelt eller automatisk, direkte eller med fjernstyring, lysstyrken, fargen, den korrelerte fargetemperaturen, spektrumet og/eller utstrålingsvinkelen til lyset som avgis, skal evalueres ved bruk av referanseinnstillingene.
VEDLEGG V
Funksjonalitet etter holdbarhetsprøving
LED- og OLED-lyskildemodeller skal gjennomgå holdbarhetsprøving for å verifisere lysvedlikeholds- og levetidsfaktoren deres. Denne holdbarhetsprøvingen består av prøvingsmetoden beskrevet nedenfor. Medlemsstatenes myndigheter skal prøve ti modellenheter ved denne prøvingen.
Holdbarhetsprøvingen for LED- og OLED-lyskilder skal gjennomføres på følgende måte:
a) Omgivelsesforhold og prøvingsoppstilling:
i) Tennsyklusene skal utføres i et rom med en omgivelsestemperatur på 25 ± 10 °C og en gjennomsnittlig lufthastighet på under 0,2 m/s.
ii) Tennsyklusene på prøven skal utføres i fri luft med lyskilden i loddrett stilling med sokkelen opp. Dersom produsenten eller importøren har oppgitt at lyskilden er egnet til bruk bare i en bestemt retning, skal imidlertid prøven monteres i den retningen.
iii) Den spenningen som brukes i tennsyklusen, skal ha en toleranse på høyst 2 %. Det samlede oversvingningsinnholdet i tilførselsspenningen skal ikke overstige 3 %. Standardene gir veiledning om spenningskilden. Lyskilder som er konstruert for å koples direkte til nettspenning, skal prøves ved 230 V og 50 Hz, selv om produktene kan brukes med andre typer strømforsyning.
b) Metode for holdbarhetsprøving:
i) Måling av initialfluks: Mål lyskildens lysfluks før tennsyklusen i holdbarhetsprøvingen starter.
ii) Tennsykluser: Tenn og slukk lyskilden i 1 200 gjentatte, kontinuerlige tennsykluser uten avbrudd. En fullstendig tennsyklus består av 150 minutter der lyskilden er slått på med full effekt, etterfulgt av 30 minutter der lyskilden er slått av. Antall registrerte driftstimer (dvs. 3 000 timer) omfatter bare de periodene i tennsyklusen da lyskilden var slått på, dvs. at den samlede prøvingstiden er 3 600 timer.
iii) Måling av sluttfluks: Når de 1 200 tennsyklusene er gjennomført, registrer om noen lyskilder har sluttet å fungere (se «Levetidsfaktor» i vedlegg IV tabell 6 i denne forordningen) og mål lysfluksen til de lyskildene som ikke har sluttet å fungere.
iv) For hver av enhetene i prøven som ikke har sluttet å fungere, divideres den målte sluttfluksen med den målte initialfluksen. Beregn gjennomsnittet av de resulterende verdiene for alle enhetene som ikke har sluttet å fungere, for å fastslå den påviste verdien for lysvedlikeholdsfaktoren XLMF %.
VEDLEGG VI
Referanseverdier
Nedenfor angis den beste tilgjengelige teknologien på markedet på tidspunktet for denne forordningens ikrafttredelse med hensyn til de miljøaspektene som ble ansett som vesentlige, og som er kvantifiserbare.
Følgende ble utpekt som den beste tilgjengelige teknologien på markedet for lyskilder med hensyn til lysutbytte basert på nyttelysfluks:
– Rundtstrålende nettspenningslyskilder: 120–140 lm/W
– Retningsbestemte nettspenningslyskilder: 90–100 lm/W
– Retningsbestemte lyskilder uten direkte nettspenningskopling: 85–95 lm/W
– Lineære lyskilder (rør): 140–160 lm/W
Den beste tilgjengelige teknologien på markedet for separat forkoplingsutstyr har en energieffektivitet på 95 %.
Egenskaper som kreves til visse anvendelser (f.eks. høy fargegjengivelse), kan medføre at produkter som har disse egenskapene, ikke oppnår disse referanseverdiene.
Den beste tilgjengelige teknologien på markedet for lyskilder og separat forkoplingsutstyr inneholder ikke kvikksølv.
Fotnoter
EUT L 285 av 31.10. 2009, s. 10.
COM(2016) 773 final av 30.11.2016.
Kommisjonsforordning (EF) nr. 244/2009 av 18. mars 2009 om gjennomføring av europaparlaments- og rådsdirektiv 2005/32/EF når det gjelder krav til miljøvennlig utforming av ikke-retningsbestemte husholdningslamper (EUT L 76 av 24.3.2009, s. 3).
Kommisjonsforordning (EF) nr. 245/2009 av 18. mars 2009 om gjennomføring av europaparlaments- og rådsdirektiv 2005/32/EF med hensyn til krav til miljøvennlig utforming av lysrør uten innebygd forkopling og høyintensive utladningslamper samt forkoplinger og lysarmaturer som kan drive slike lamper, og om oppheving av europaparlaments- og rådsdirektiv 2000/55/EF (EUT L 76 av 24.3.2009, s. 17).
Kommisjonsforordning (EU) nr. 1194/2012 av 12. desember 2012 om gjennomføring av europaparlaments- og rådsdirektiv 2009/125/EF når det gjelder krav til miljøvennlig utforming av retningsbestemte lamper, LED-lamper og tilhørende utstyr (EUT L 342 av 14.12.2012, s. 1).
Europaparlaments- og rådsdirektiv 2011/65/EU av 8. juni 2011 om begrensning av bruken av visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk utstyr (EUT L 174 av 1.7.2011, s. 88).
COM(2015) 614 final av 2.12.2015.
Europaparlaments- og rådsdirektiv 2012/19/EU av 4. juli 2012 om avfall fra elektrisk og elektronisk utstyr (EUT L 197 av 24.7.2012, s. 38).
Kommisjonsforordning (EF) nr. 1275/2008 av 17. desember 2008 om gjennomføring av europaparlaments- og rådsdirektiv 2005/32/EF når det gjelder krav til miljøvennlig utforming av elektriske og elektroniske husholdningsapparater og kontorutstyr med hensyn til effektforbruk i hviletilstand og avslått tilstand (EUT L 339 av 18.12.2008, s. 45).
Europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 1025/2012 av 25. oktober 2012 om europeisk standardisering og om endring av rådsdirektiv 89/686/EØF og 93/15/EØF samt europaparlaments- og rådsdirektiv 94/9/EF, 94/25/EF, 95/16/EF, 97/23/EF, 98/34/EF, 2004/22/EF, 2007/23/EF, 2009/23/EF og 2009/105/EF og om oppheving av rådsvedtak 87/95/EØF og europaparlaments- og rådsbeslutning nr. 1673/2006/EF (EUT L 316 av 14.11.2012, s. 12).
Delegert kommisjonsforordning (EU) 2019/2015 av 11. mars 2019 om utfylling av europaparlaments- og rådsforordning (EU) 2017/1369 med omsyn til energimerking av lyskjelder og om oppheving av delegert kommisjonsforordning (EU) nr. 874/2012 (EUT L 315 av 5.12.2019, s. 68).
Europaparlaments- og rådsforordning (EU) 2017/1369 av 4. juli 2017 om fastsetjing av ei ramme for energimerking og om oppheving av direktiv 2010/30/EU (EUT L 198 av 28.7.2017, s. 1).
Kommisjonsforordning (EU) 2016/2282 av 30. november 2016 om endring av forordning (EF) nr. 1275/2008, (EF) nr. 107/2009, (EF) nr. 278/2009, (EF) nr. 640/2009, (EF) nr. 641/2009, (EF) nr. 642/2009, (EF) nr. 643/2009, (EU) nr. 1015/2010, (EU) nr. 1016/2010, (EU) nr. 327/2011, (EU) nr. 206/2012, (EU) nr. 547/2012, (EU) nr. 932/2012, (EU) nr. 617/2013, (EU) nr. 666/2013, (EU) nr. 813/2013, (EU) nr. 814/2013, (EU) nr. 66/2014, (EU) nr. 548/2014, (EU) nr. 1253/2014, (EU) 2015/1095, (EU) 2015/1185, (EU) 2015/1188, (EU) 2015/1189 og (EU) 2016/2281 med hensyn til bruk av toleranser i framgangsmåter for verifisering (EUT L 346 av 20.12.2016, s. 51).
Kommisjonsforordning (EF) nr. 278/2009 av 6. april 2009 om gjennomføring av europaparlaments- og rådsdirektiv 2005/32/EF når det gjelder krav til miljøvennlig utforming av eksterne strømkilders forbruk i ubelastet tilstand og til deres gjennomsnittlige virkningsgrad i aktiv tilstand (EUT L 93 av 7.4.2009, s. 3).
Europaparlaments- og rådsdirektiv 2014/34/EU av 26. februar 2014 om harmonisering av medlemsstatenes lovgivning om utstyr og sikringssystemer til bruk i eksplosjonsfarlige omgivelser (omarbeiding) (EUT L 96 av 29.3.2014, s. 309).
Europaparlaments- og rådsdirektiv 2014/35/EU av 26. februar 2014 om harmonisering av medlemsstatenes lovgivning om tilgjengeliggjøring på markedet av elektrisk utstyr bestemt til bruk innenfor visse spenningsgrenser (EUT L 96 av 29.3.2014, s. 357).
Rådsdirektiv 2009/71/Euratom av 25. juni 2009 om fastsettelse av en fellesskapsramme for atomsikkerhet ved atomanlegg (EUT L 172 av 2.7.2009, s. 18).
Europaparlaments- og rådsforordning (EF) nr. 661/2009 av 13. juli 2009 om krav til typegodkjenning for den generelle sikkerheten for motorvogner, deres tilhengere og systemer, deler og separate tekniske enheter beregnet på slike motorvogner (EUT L 200 av 31.7.2009, s. 1).
Europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 167/2013 av 5. februar 2013 om godkjenning av og markedstilsyn for jordbruks- og skogbrukskjøretøyer (EUT L 60 av 2.3.2013, s. 1).
Europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 168/2013 av 15. januar 2013 om godkjenning av og markedstilsyn for to- eller trehjuls kjøretøyer og firehjuls motorsykler (EUT L 60 av 2.3.2013, s. 52).
Europaparlaments- og rådsforordning (EU) 2016/1628 av 14. september 2016 om krav til utslippsgrenser for forurensende gasser og partikler og typegodkjenning av forbrenningsmotorer til ikke-veigående mobile maskiner, om endring av forordning (EU) nr. 1024/2012 og (EU) nr. 167/2013 og om endring og oppheving av direktiv 97/68/EF (EUT L 252 av 16.9.2016, s. 53).
Europaparlaments- og rådsdirektiv 2006/42/EF av 17. mai 2006 om maskiner og om endring av direktiv 95/16/EF (omarbeiding) (EUT L 157 av 9.6.2006, s. 24).
Kommisjonsforordning (EU) nr. 748/2012 av 3. august 2012 om fastsettelse av gjennomføringsregler for luftdyktighets- og miljøsertifisering av luftfartøyer og tilhørende produkter, deler og utstyr og for sertifisering av konstruksjons- og produksjonsorganisasjoner (EUT L 224 av 21.8.2012, s. 1).
Europaparlaments- og rådsdirektiv 2008/57/EF av 17. juni 2008 om samtrafikkevnen i Fellesskapets jernbanesystem (omarbeiding) (EUT L 191 av 18.7.2008, s. 1).
Europaparlaments- og rådsdirektiv 2014/90/EU av 23. juli 2014 om skipsutstyr og om oppheving av rådsdirektiv 96/98/EF (EUT L 257 av 28.8.2014, s. 146).
Rådsdirektiv 93/42/EØF av 14. juni 1993 om medisinsk utstyr (EFT L 169 av 12.7.1993, s. 1).
Europaparlaments- og rådsforordning (EU) 2017/745 av 5. april 2017 om medisinsk utstyr, om endring av direktiv 2001/83/EF, forordning (EF) nr. 178/2002 og forordning (EF) nr. 1223/2009 samt om oppheving av rådsdirektiv 90/385/EØF og 93/42/EØF (EUT L 117 av 5.5.2017, s. 1).
Europaparlaments- og rådsdirektiv 98/79/EF av 27. oktober 1998 om medisinsk utstyr til in vitro-diagnostikk (EFT L 331 av 7.12.1998, s. 1).
Kommisjonsforordning (EU) 2019/2021 av 1. oktober 2019 om fastsettelse av krav til miljøvennlig utforming av elektroniske skjermer i samsvar med europaparlaments- og rådsdirektiv 2009/125/EF, om endring av kommisjonsforordning (EF) nr. 1275/2008, og om oppheving av kommisjonsforordning (EF) nr. 642/2009 (EUT L 315 av 5.12.2019, s. 241).
Kommisjonsforordning (EU) nr. 617/2013 av 26. juni 2013 om gjennomføring av europaparlaments- og rådsdirektiv 2009/125/EF når det gjelder krav til miljøvennlig utforming av datamaskiner og datatjenere (EUT L 175 av 27.6.2013, s. 13).
Europaparlaments- og rådsdirektiv 2001/84/EF av 27. september 2001 om følgerett til fordel for opphavsmannen til et originalkunstverk (EFT L 272 av 13.10.2001, s. 32).